Tampere University Press on Tampereen yliopistossa toimiva, vuonna 1994 perustettu tiedekustantaja, joka julkaisee vertaisarvioituja open access -kirjoja.
Voit vapaasti: Jakaa — kopioida aineistoa ja levittää sitä edelleen missä tahansa välineessä ja muodossa Seuraavilla ehdoilla: Nimeä — Sinun on mainittava lähde asianmukaisesti, tarjottava linkki lisenssiin sekä merkittävä, mikäli olet tehnyt muutoksia. Voit tehdä yllä olevan millä tahansa kohtuullisella tavalla, mutta et siten, että annat ymmärtää lisenssinantajan suosittelevan sinua tai teoksen käyttöäsi. EiKaupallinen — Et voi käyttää aineistoa kaupallisiin tarkoituksiin. EiMuutoksia — Jos remiksaat tai muokkaat aineistoa taikka luot sen pohjalta uusia aineistoja, et voi jakaa tällaista muunneltua aineistoa. Ei muita rajoituksia — Et voi asettaa sellaisia oikeudellisia ehtoja tai teknisiä estoja, jotka estävät oikeudellisesti muita tekemästä mitään sellaista, minkä lisenssi sallii. Lisenssinantaja ei voi peruuttaa näitä oikeuksia niin kauan kuin noudatat lisenssin ehtoja.
Kokoomateos avaa tutkimukseen perustuvan näkymän siihen, millaisin eväin vuoden 2023 eduskuntavaaliehdokkaat lähtivät tavoittelemaan paikkaa suomalaisen vallankäytön keskiössä. Teos pureutuu suomalaisen ehdokaskampanjoinnin ja poliittisen edustuksen ytimeen: miten ehdokkaat kampanjoivat, mistä he saavat tukea, millaiset arvot heitä ohjaavat, keitä he kokevat edustavansa ja millaisessa toimintaympäristössä vaalityö nykyisin tapahtuu. Voimistuva yhteiskunnallinen polarisaatio, sosiaalisen median aikakausi ja kampanjoinnin siirtyminen yhä enemmän verkkoon muodostavat vaalien keskeisen taustan. Tähän kehitykseen liittyvät myös vaalihäirinnän lisääntyminen sekä Suomen ehdokaskeskeinen vaalijärjestelmä. Yhdessä ne luovat monikerroksisen kentän, jossa ehdokkaiden tarvitsemat taloudelliset ja sosiaaliset resurssit jakautuvat epätasaisesti. Teoksen empiirinen perusta on Eduskuntavaaliehdokkaat 2023 -kyselyaineisto, jonka avulla tutkijat valottavat kampanjoiden painotuksia, sosiaalisen median strategioita sekä ehdokkaiden poliittisia arvoja ja käsityksiä demokratiasta. Tulokset tuovat esiin suomalaisen demokratian vahvuuksia, mutta myös ilmentymiä kehityksestä, joka voi tulevina vuosina kaventaa poliittisen edustuksen monimuotoisuutta.
Copyright (c) 2026 Tekijät ja Tampere University Press https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Koulutussosiologian metodologiat ja tutkimusmenetelmät
Kokoomateoksessa tarkastellaan koulutussosiologian tutkimusmenetelmiä ja niiden paradigmaattista kehitystä. Kirjan kaksitoista lukua kuvaavat koulutussosiologisessa tutkimuksessa 2000-luvulla käytettyjen metodologisten ratkaisujen kirjoa rekisteriaineistoista etnografiaan ja verkostoanalyysista käsitehistorialliseen tutkimusotteeseen. Teoksen rakenne etenee temaattisesti yhteiskunnan rakenteita tarkastelevasta tutkimuksesta sosiaalista vuorovaikutusta ja puhetta tarkastelevaan tutkimukseen sekä moninäkökulmaisen koulutussosiologian keskeisiin metodologisiin kysymyksiin. Kirjoittajat tarkastelevat tutkimusaineistojensa avulla muun muassa sitä, mitä vaatimuksia koulutussosiologinen tutkimus asettaa tutkimusmenetelmille, sekä millaiset epistemologiset ja ontologiset taustaoletukset ohjaavat koulutussosiologisen tutkimuksen metodologiaa ja tiedonmuodostusta. Teos on suunnattu kasvatuksen ja yhteiskuntatieteiden alan tutkijoille ja asiantuntijoille sekä opetuskäyttöön.
Koulutusjärjestelmät ja koulutusrakenteet
Tämä teos analysoi vaalien ehdokasvalintaa ja kampanjointia, median roolia vaaleissa sekä kansalaisten näkemyksiä presidentin valta-asemasta. Samalla kirja tarjoaa uusia avauksia Suomen presidentti-instituution arviointiin, myös kansainvälisestä vertailevasta näkökulmasta. Teoksen luvut nojaavat ensisijaisesti vaalien jälkeen kerättyyn kyselyaineistoon. Vaalikampanjoissa korostuivat Venäjän hyökkäyssota Ukrainassa ja tuore Nato-jäsenyys, mutta keskusteluissa liikuttiin myös sisäpoliittisissa teemoissa, jotka eivät kuulu presidentin toimivaltaan. Ehdokkaat varoivat tekemästä irtiottoja ja vaalit käytiinkin pitkälti turvallisuus edellä, sovittelevassa hengessä. Ehdokasvalinnassa korostuivat ehdokkaiden ulkopoliittinen kokemus, poliittinen tausta sekä heidän arvonsa. Jatkuva gallupien tulva hyödytti kärkiehdokkaita. Presidentin muodollinen valta on rajallista, mutta asema valtionpäänä, jännittynyt turvallisuusympäristö ja suuri kansansuosio mahdollistavat aktiivisenkin vaikutusvallan. Kansainvälisessä vertailussa suomalaiset presidentit ovatkin poikkeuksellisen suosittuja. Suomalaiset toivovat presidentti-instituutiolta vakautta ja johtajuutta niin muodollisten valtaoikeuksien kuin presidentin toimintatyylin osalta. Presidentin asemaa tulee jatkossakin tarkastella kriittisesti, samoin kannatusmittausten korostunutta roolia vaaleissa.
Media- ja viestintätieteet, informaatiotutkimus
Copyright (c) 2025 Tekijät ja Tampere University Press https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Varmennuksen ja kestävyysraportoinnin muuttuva toimintaympäristö
Kokoomateoksessa tarkastellaan ajankohtaisella tutkimusotteella tilintarkastuksen ja kestävyystiedon varmentamisen eri ulottuvuuksia ja ongelmia, joilla on liittymäkohtia myös johdon ja omistajaohjauksen kysymyksiin. Nämä kolme näkökulmaa – kestävyys, johto ja omistajaohjaus – läpileikkaavat teoskokonaisuutta ja toimivat sen temaattisina painopistealueina. Teos koostuu 15 vertaisarvioidusta tutkimusartikkelista. Monitieteinen ja samalla käytännönläheinen teos kattaa niin liiketaloustieteellisiä, hallintotieteellisiä kuin oikeudellisiakin näkökulmia. Artikkelit on jaettu tarkastusta ja kestävyyttä käsitteleviin osioihin. Ensimmäisessä osiossa tarkastelun kohteena ovat laaja-alaisesti varmennuksen eri ulottuvuudet ja niiden kehityskulut – erityisesti johdon ja omistajaohjauksen näkökulmasta. Keskiössä on hyvä hallintotapa ja sen osatekijät. Teoksen toinen osio keskittyy kestävyysraportointiin. Siinä tarkastelluksi tulevat erilaiset kestävyysinformaation hallintaan ja varmentamiseen liittyvät kysymykset. Teos on hyödyllinen varmennuksen ja arvioinnin asiantuntijoille, tutkijoille ja opiskelijoille.
Kokoomateos sisältää filosofisia esseitä analyyttisen filosofian kolmesta keskeisestä aiheesta: todellisuuden, kielen ja totuuden luonteesta. Lisäksi teos tuo esiin uutta filosofista pohdintaa filosofian perusluonteesta. Teos on omistettu Tampereen yliopiston filosofian professori Panu Raatikaiselle, joka on tuotannossaan käsitellyt edellä mainittuja teemoja ja jolta monet kirjoittajista ovat saaneet oppia ja inspiraatiota. Kokoelma kerää yhteen kirjoituksia merkittäviltä filosofeilta, jotka ovat kohdanneet Raatikaisen erilaisissa akateemisissa yhteyksissä, sekä hänen entisiltä ja nykyisiltä kollegoiltaan. Artikkeleissa käydään kriittistä, rakentavaa vuoropuhelua Raatikaisen keskeisten ajatusten ja argumenttien kanssa.
Osallisuuden edistäminen on keskiössä niin sosiaalityötä ohjaavassa lainsäädännössä kuin ammattieettisissä periaatteissa, joissa sosiaalityön asiakas nähdään oman elämänsä aktiivisena toimijana. Vaikka osallisuuden edistämistä pidetään sosiaalityön itsestään selvänä tehtävänä, on osallisuus jäänyt kuitenkin yllättävän epämääräiseksi niin käsitteenä, teoreettisena viitekehyksenä kuin käytäntönäkin. Tämän teoksen tavoitteena on jäsentää ja täsmentää osallisuutta koskevaa teoreettista ja metodologista keskustelua sosiaalityön tieteenalalla moninäkökulmaisesti ja monimenetelmällisesti. Lisäksi teoksen luvuissa pohditaan osallisuutta koskevia lähestymistapoja ja osallisuuden toteutumista käytännössä. Näin vahvistetaan osallisuutta koskevaa teoreettista ja käytännön tietoperustaa sekä tuodaan esille näihin liittyviä tärkeitä kysymyksiä edelleen pohdittaviksi. Teoksen luvuissa osallisuutta tarkastellaan useilla sosiaalityön ja -palveluiden areenoilla, kuten lapsiperhetyössä, nuorten aikuisten sosiaalityössä, aikuissosiaalityössä, etsivässä vanhustyössä, maahanmuuttajatyössä, vammaissosiaalityössä ja naisvankien kanssa tehtävässä sosiaalityössä. Elämänvaiheiden mukaan jaoteltuina kirjan keskiössä ovat muun muassa nuoret, nuoret aikuiset ja aikuiset sekä ikääntyneet sosiaalityön ja -palveluiden asiakkaina. Osallisuutta lähestytään paitsi asiakkaiden myös sosiaalityössä ja -palveluissa toimivien ammattilaisten näkökulmasta.
Sosiaalihuolto, sosiaalipalvelut, sosiaalipolitiikka
Yhteiskunta- ja sosiaalipolitiikka, sosiaalityö
Sosiaali- ja terveyspalveluiden integraatio on nähty vastauksena moniin palvelujärjestelmän ongelmiin sekä Suomessa että muualla maailmassa. Integraatiosta haetaan ratkaisuja niin kustannustehokkuuteen kuin monialaista yhteistyötä tarvitsevien asiakkaiden palvelutarpeisiin. Sosiaalityö ja sote-integraatio -teos tarkastelee sosiaali- ja terveyspalvelujen muutosta nimenomaisesti sosiaalityön näkökulmasta. Teoksen taustalla oleva tutkimustyö ajoittuu sote-uudistuksen täytäntöönpanoa edeltävään vaiheeseen, jossa valmistauduttiin sote-palveluiden siirtymiseen hyvinvointialueiden järjestämiksi. Tässä valmistelussa integraatio, monialainen työskentely ja kompleksisiin asiakastilanteisiin vastaaminen olivat keskeisiä haasteita. Teoksen näkökulma näihin haasteisiin avautuu sote-ammattilaisten ruohonjuuritason toiminnan sekä asiakkaiden ja ammattilaisten kohtaamisten kautta. Tässä teos poikkeaa aiemmasta sote-integraatiota koskevasta tutkimuksesta, jossa painopiste on ollut enemmän rakenteellisissa ja hallinnollisissa kysymyksissä. Teos palvelee sote-uudistuksen kehittämistyötä, toimii opiskelumateriaalina sote-alojen koulutuksessa, ja tuo uusia näkökulmia sote-integraatioon, moniammatillisuuteen sekä kompleksisissa elämäntilanteissa olevien ihmisten auttamiseen.
Ilmastokatastrofi ja planeetaaristen rajojen ylittyminen yhdessä demokratian rapautumisen ja oligarkian nousun kanssa ovat voimistaneet tarvetta käydä kriittistä keskustelua kapitalismista. Tämä teos osallistuu tähän keskusteluun. Se koostuu eri yhteiskuntatieteellisiä aloja ja maantieteellisiä konteksteja edustavien tutkijoiden kirjoittamista luvuista. Niissä kapitalismia lähestytään teoreettisten, käsitteellisten ja empiiristen tarkastelujen kautta. Osassa luvuista pohditaan tapoja uudistaa kapitalismia, toisissa sitä tarkastellaan osana monimuotoisia taloudellisia sommitelmia, kun taas osa luvuista kutsuu pohtimaan vaihtoehtoja kapitalismille. Kokoelman pluralistinen lähestymistapa sekä sen monipuoliset teoreettiset ja menetelmälliset lähtökohdat heijastelevat kapitalismin dynaamisuutta. Kirjan sivuilla kapitalismin uudelleenteoretisointi saa erilaisia muotoja: se tarkoittaa vaihtoehtoisia tapoja käsitteellistää, kuvitella ja kuvata kapitalismia kuin myös pyrkimyksiä tuottaa korjaavaa tietoa. Kokoelma lähestyy kapitalismia sekä tekstien että kollaasien kuin myös keramiikan keinoin tuoden esiin uudenlaisia tapoja aistia, havaita ja kokea yhteiskunnallisia ja poliittistaloudellisia ilmiöitä. Kirja kutsuu lukijansa tarkastelemaan, ihmettelemään ja joutumaan hankauksiin kapitalismin moninaisuuden kanssa sekä osallistumaan tätä kautta sen uudistamista ja purkamista koskeviin keskusteluihin.
Työn arjen tarinat – työelämän etnografiaa
Etnografinen tutkimus on kulkenut työn arjen käytäntöjen sekä yhteiskunnallisten muutosten kuvaajana ja tulkkina jo pitkään. Nykyinen digitalisoituva työ ja tekoälymurros tekevät työn arkeen jalkautuvien etnografioiden merkityksen entistäkin tärkeämmäksi. Etnografiat auttavat ymmärtämään herkällä tavalla, miten piiloiset työkäytännöt, vuorovaikuttamisen ja yhteistyön tavat muuttuvat teknologisessa ympäristössä. Toisaalta etnografit tarkastelevat, millaisista jähmettyneistä rutiineista ja käytännöistä työn arki muodostuu erilaisilla työpaikoilla ja verkostoissa. Kirja koostuu etnografista tutkimusta tehneiden tutkijoiden tarinoista, joissa he kuvaavat miten etnografista tutkimusta nykyisin tehdään, mitä se vaatii tutkijalta ja miten etnografia voi vaikuttaa tutkimukseen osallistuviin henkilöihin sekä tutkijoihin itseensä. Luvuissa liikutaan erilaisilla työn kentillä prosessiteollisuudesta asiantuntija- ja palvelutyöhön, sekä poliittisista eliittiorganisaatioista kestävyysmurroksen toimijaverkostoihin. Teos lisää ymmärrystä etnografisen tutkimuksenteon arjesta ja menetelmistä, sen eettisistä periaatteista sekä työn olemuksen muutoksesta.
Tässä teoksessa tarkastellaan huumorin käsitettä ja sen suhdetta ihmisen käyttäytymiseen. Kirjan luvut kattavat laajan ajanjakson ulottuen 1500-luvulta nykypäivään. Niissä syvennytään erilaisiin kulttuurisiin konteksteihin, sosiaalisten normien rajoihin ja kannustetaan lukijoita pohtimaan huumorin eettisiä vaikutuksia. Teos tuo esiin lukuisia esimerkkejä sankareista ja hirviöistä, jotka toimivat vertauskuvina inhimillisyyden moraaliselle kirjolle. Nämä vertauskuvat, joita löytyy niin digitaalisen kulttuurin tuotteista, kansanperinteestä, viihdeteknologiasta kuin politiikasta, edustavat sekä tavoiteltavia ihanteita että ihmisyyden synkempiä puolia.
Copyright (c) 2024 the Authors https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Tämä teos tarkastelee kommentointi-ilmiötä käyttäjien näkökulmasta. Teos pohjautuu kattavaan ja suomalaisittain ainutlaatuiseen tutkimukseen verkkouutisia kommentoivista käyttäjistä. Kyselytutkimuksen avoimien vastausten, teemahaastatteluiden ja ryhmäkeskusteluiden laaja laadullinen analyysi piirtää kokonaiskuvaa käyttäjien erilaisista käytännöistä, motiiveista ja asenteista. Analyysi osoittaa, että kommentoinnissa on kyse näiden osa-alueiden monimutkaisesta ja kerrostuvasta kudelmasta. Uutisia kommentoivat ja uutisaiheista keskenään keskustelevat käyttäjät muodostavat heterogeenisen ja moniäänisen ihmisryhmän, jolla on erilaisia toimintamalleja, tavoitteita sekä asenteita muun muassa muista kommentoijista, kommentointi-ilmiön merkityksestä ja mediasta. Kirja pyrkii tarkentamaan tunnistettujen osa-alueiden varaan rakentuvaa kokonaiskuvaa. Analyysi tekee näkyväksi muun muassa tiedon, totuuden ja järkeilyn merkitystä käyttäjille eli sitä, että omaa ja muiden käyttäjien toimintaa sekä journalismia arvioidaan usein tiedollisten kriteerien valossa. Kommentointiin liittyvät käytännöt, motiivit ja asenteet voivat palautua käyttäjien mediasuhteeseen eli niihin asenteisiin, joita käyttäjillä on mediasta ja journalismista, etenkin niiden luotettavuudesta ja riippumattomuudesta. Tutkimus ja sen tulokset sijoittuvat mediatutkimuksen kentälle, mutta analyysi hyödyntää sosiaalipsykologian ymmärrystä yksilöstä osana vuorovaikutustilanteita ja yhteiskuntaa: kommentointitilanteissa törmäävät käyttäjät yksilöinä ja persoonina, yksittäisten käyttäjien motiivit ja asenteet sekä yhteiskunnallinen keskustelu ja varsinainen uutinen.
Mediatutkimus: Internet, digitaalinen media ja yhteiskunta
Copyright (c) 2024 Tekijät ja Tampere University Press https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Romanssi ja muut parinmuodostuskertomukset on nykytutkimuksessa yleensä luettu populaarikirjallisuudeksi, ja niitä on tutkittu joko feministisestä tai kulttuurintutkimuksen näkökulmasta. Tämä artikkelikokoelma avaa tuoreen lähestymistavan romanssiin tarkastelemalla aihetta yli mediarajojen. Artikkelit käsittelevät muun muassa viettelykertomuksia, deittailutositelevisiota, videopelien parinmuodostusta ja chick litiä sekä niiden parodioita kirjallisuustieteellisistä lähtökohdista. Parinmuodostuskertomusten mekanismien, erityispiirteiden ja historian ymmärtäminen avaa kriittisen näkökulman myös niiden kuvaamiin yhteiskunnallisiin ilmiöihin. Kokoelma osoittaa, että romanssin syttyminen on 2000-luvulla edelleen suosittu aihe, josta tuotetaan monenlaisia kertomuksia ja vastakertomuksia. Lajityypillisiä rakenteita hyödynnetään, mutta teokset saattavat myös kommentoida romanssikertomuksia tiedostettuina kulttuurisina malleina tai esimerkiksi symbolisina resursseina, jotka auttavat yksilöä reflektoimaan omaa elämäänsä. 2000-luvulla romanssikertomukset ovat olleet aiempaa moninaisempia, inklusiivisempia sekä eettisesti tiedostavampia, ja ne tehneet uusia aluevaltauksia esimerkiksi videopelien maailmassa.
Kirjallisuudentutkimus: 2000-luvulta alkaen
Sosiaali- ja terveysalan innovaatioekosysteemit
Julkisen sektorin sosiaali- ja terveysalan palvelujärjestelmää kehitetään useiden samanaikaisten haasteiden ristipaineessa. Näitä ovat esimerkiksi niukat taloudelliset resurssit, hoito- ja hoivavelka, väestön ikääntymisen myötä kasvava palvelutarve sekä työvoimapula. Pelkkä reaktiivinen toiminta ei riitä, vaan ongelmien ratkaisemiseksi tarvitaan kokonaisvaltaista systeemistä muutosta. Ekosysteemiperustainen lähestymistapa mahdollistaa osaamisen ja resurssien yhdistämisen tavalla, joka luo arvoa niin toimijoille kuin yhteiskunnalle. Olennaisen tärkeää on koota ja tulkita tietoa yhdessä julkisen, yksityisen ja kolmannen sektorin sekä oppilaitosten ja yliopistojen kesken. Julkisten palvelujen tuottaminen ja kehittäminen onkin siirtynyt kohti yhteiskehittämistä ja monituottajamalleja, jolloin muodostuu monipuolisia ekosysteemejä. Tässä teoksessa tarkastellaan innovaatioekosysteemin käsitteenmäärittelyä, toimintamallien muodostamista ja tavoitteiden asettamista. Teos keskittyy siihen, mitä ekosysteemikehittäminen merkitsee sosiaali- ja terveyspalveluiden uudistamisessa sekä miten sote-innovaatioekosysteemi voi parhaimmillaan toimia. Lisäksi artikkeleissa käsitellään ekosysteemimäisen toiminnan haasteita. Teos tarjoaa katsauksen uudenlaisiin ekosysteemikehittämisen tutkimusilmiöihin ja -menetelmiin, jotka huomioivat niin yhteiskunnallisten ongelmien monitahoisuuden kuin kontekstien ja ratkaisujen vaikutukset.
Copyright (c) 2023 Tekijät ja Tampere University Press https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Teoksen yhdeksän artikkelia tarkastelevat luokkakysymystä koulutusjärjestelmän kaltaisissa yhteiskunnallisissa rakenteissa piilevinä elettyinä ja koettuina, valtaan kietoutuneina ilmiönä. Kirjaan on koostettu kolme ajankohtaista näkökulmakokonaisuutta. Teoksen avaa kysymys sosiaalisesta liikkuvuudesta. Empiirisinä tutkimuskohteina toimivat esimerkit arvostettujen koulutusalojen saavuttamisesta ja arvostetuimpien ammattialojen periytymisestä, luokkataustan yhteyksistä kouluttautumiseen työväenluokkaistaustaisten kauppatieteen opiskelijoiden koulutuskokemuksien kautta, sekä akateeminen maailman ja työväenluokkaisen kulttuurin kohtaamisesta työläistaustaisten ja akateemisesti koulutettujen naisten yliopistotyössä. Kirjan toisessa osassa koulutusta tarkastellaan elämänkulkua ja yhteiskuntaluokkaa määrittävänä pääomana. Aiheina ovat nuoruuden elämänvaiheena sekä luokka-aseman yhdistyminen, koulutusvalintojen ja yhteiskuntaluokka-aseman bourdieulainen analyysi, sekä palkansaajien luokka-aseman mukaiset mahdollisuudet työssä oppimiseen ja itsensä kehittämiseen. Kolmannessa osassa kiinnitetään katse koulutusjärjestelmään ja sen luokittuneisiin rakenteisiin. Koulutuksen ja yhteiskuntaluokan uusintamisen dynamiikkaa analysoidaan käyttämällä empiirisinä tutkimuskohteina yhteiskunnallisten suhteiden ylisukupolvisen uusintamisen muotoja perusopetuksen opetussuunnitelmissa, koulussa käytetyn kielen merkitystä kulttuurisena pääomana, sekä luokka-aseman yhteyksiä oppivelvollisuusiän nostamista ja toisen asteen maksuttomuutta edistäviin näkökulmiin.
Kokoomateoksessa syvennytään tilintarkastuksen, arvioinnin ja omistajaohjauksen ajankohtaisiin ilmiöihin ja kysymyksiin. Tarkastuksen ulkoinen toimintaympäristö – talouselämä, yritystoiminta ja sääntely-ympäristö – muuttuu jatkuvasti. Esimerkiksi ilmastonmuutoksen ja muiden kestävyysongelmien torjunta keskeisenä megatrendinä on tuonut yritysvastuun liiketoiminnan keskiöön. Kestävyysongelmien ja muiden kriisien ratkaisu korostaa myös vaatimuksia julkisten varojen vastuullisesta käyttämisestä ja tasapainosta. Teos sisältää 17 alan asiantuntijan laatimaa artikkelia. Teoksessa käsitellään ajankohtaisia ilmiöitä käytännönläheisesti, mutta vahvasti tieteelliseen tutkimustietoon nojautuen. Kokoomateos on monitieteinen, sillä tarkasteltavat kysymykset ovat paitsi yksityisen ja julkisen sektorin rajan ylittäviä, myös tieteenalarajat ylittäviä. Teoksen tarkastelussa yhdistyvät empiirinen, käsiteanalyyttinen ja oikeudellinen tutkimusote. Kirjassa käsiteltäviä teemoja ovat muun muassa yritysten vastuullisuusraportoinnin varmentaminen, tilintarkastuksen laatu, tilintarkastajan lausunnon antamistehtävät sekä tilintarkastustutkimus. Lisäksi teoksessa tarkastellaan useita arvioinnin ja omistajaohjauksen teemoja, kuten koronajohtamista pandemiakriisissä ja korkeakoulujen laadunarviointia. Teoksessa käsitellään myös julkisen talouden tasapainoisuuden valvontaa ja kuntayhtiöiden omistajaohjausta.
Taloustiede, rahoitus, liiketoiminta ja liikkeenjohto
Copyright (c) 2023 Janne Ruohonen, Lili-Anne Kihn, Lasse Oulasvirta, Elisa Veikkola https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Teos tarkastelee sanomalehteä ja sen murrosta lukijan näkökulmasta. Se selvittää yleisötutkimuksen keinoin, kuinka kahden eri maakuntalehden lukijat muodostavat suhteen oman alueensa lehteen ja käyttävät sitä sen kolmella eri alustalla: paperilehtenä, digitaalisena näköislehtenä ja verkkolehtenä. Haastatteluissa hyödynnetään obsläs-menetelmää, jossa tutkija käy yhdessä lukijan kanssa läpi päivän lehteä selvittääkseen, mitä tämä on siitä lukenut. Analyysissä paneudutaan erityisesti lukemisen materiaaliseen puoleen, eli siihen, miltä lukeminen tuntuu ja millaisiin tilanteisiin sanomalehden eri olomuodot arjessa kytkeytyvät. Tutkimuksen perusteella yleisön suhde sanomalehden kolmeen eri arkkitehtuuriin on usein tilannekohtaista, eikä käyttöliittymän valinta välttämättä liity lukijan ikään eikä sosiodemografiseen taustaan. Lukijalle lehden eri olomuodot pikemminkin täydentävät kuin korvaavat toisiaan. Lukijat esimerkiksi jättivät joitain juttuja lukematta verkosta säästääkseen niitä seuraavan päivän paperilehden lukuhetkeen. Tämä viittaa siihen, ettei yleisöanalytiikka tavoita sanomalehden lukemisen kaikkia ulottuvuuksia. Kirja tuo esiin, kuinka eri tavoin journalismin tekijät ja sen yleisöt tarkastelevat sanomalehteä. Mediataloille sanomalehden tulevaisuus on ennen muuta taloudellinen kysymys: miten lehteä voitaisiin tehdä kannattavasti ja mistä sille saataisiin uusia tilaajia? Tämän selvittämiseksi mediatalot seuraavat yleisön käyttäytymistä verkossa yleisöanalytiikan algoritmisten työkalujen avulla. Vaikka lehtitilauksen hinta ja lehden saatavuus ovat tärkeitä myös lukijoille, sanomalehden merkitys ei ole heille rahalla mitattavissa eikä yleisöanalytiikan tavoitettavissa.
Copyright (c) 2023 Heikki Heikkilä, Heikki Hellman, Liisa Ovaska https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Ihmisten yhdenvertaisuuden esteitä tutkitaan yhä useammin osallistavin menetelmin ja kanssatutkimuksen keinoin. Kanssatutkimuksessa tutkimukseen osallistuviin ihmisiin suhtaudutaan oman elämänsä asiantuntijoina ja tasavertaisina tutkimuskumppaneina. Tällöin tutkimuksen lähtökohtana ovat ihmisten itse määrittämät tutkimusongelmat, tutkimusprosessille asetetut toiveet ja kaikkien osapuolten intressit huomioon ottava aktiivinen kumppanuus. Osallistumista tukevia menetelmiä hyödynnetään kanssatutkimuksessa erityisesti rakenteellisesti haavoittuvassa tai alisteisessa asemassa olevia ryhmiä koskevan tutkimustiedon syvemmäksi kontekstualisoimiseksi ja perinteisiin tutkimusasetelmiin liittyvien valtapositioiden horjuttamiseksi. Kanssatutkimuksessa tutkimukseen osallistuvien ihmisten rooli on keskeisempi kuin perinteisemmässä tutkimuksessa. Kanssatutkimuksen yksi keskeisimmistä periaatteista on se, että kanssatutkijoilla a) voi olla erilaisia rooleja, b) heillä on mahdollisuus osallistua tutkimuksen eri vaiheisiin oman kiinnostuksensa ja resurssiensa mukaan ja c) kanssatutkijoiden osallistuminen voi olla monenlaista, eroja on muun muassa osallistumisen intensiteetissä. Ajatuksena on tarjota yhä useammille ihmisille mahdollisuuksia osallistua heitä itseään ja yhteisöjään koskevan tiedon tuottamiseen omista lähtökohdistaan käsin. Kanssatutkimus nähdään myös mahdollisuutena parantaa tutkimustiedon tarkoituksenmukaisuutta ja hyödynnettävyyttä. Kanssatutkimuksen tarkoituksena on aidosti lisätä vuorovaikutusta ja avoimuutta sekä laajentaa tieteen yhteiskuntavastuuta.
Copyright (c) 2023 Tekijät https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/
Tässä kokoomateoksessa käsitellään monimuotoista ansiotyötä osana suomalaista työelämää. Teoksen artikkeleissa tätä vähän tutkittua ilmiötä tarkastellaan monipuolisten empiiristen aineistojen kautta. Tilastokeskuksen rekisteriaineiston pohjalta luokitellaan erilaisia tapoja yhdistää työtä. Haastatteluaineistot puolestaan valottavat yhdistelmätyön tekemisen ehtoja. Uudenlaista näkökulmaa edustaa työurien kaaosteoria. Tutkimustulosten mukaan usean työn tekijäksi päädytään hyvin erilaisia polkuja pitkin. Tehtäväyhdistelmien syntyyn vaikuttavat niin ihmisen elämänkulku ja kiinnostuksen kohteet kuin pakot ja tarjolla olevat mahdollisuudet. Motiivit voivat paikantua myös ammatillisiin verkostoihin, lähipiirin tekemiin ratkaisuihin, suoranaisiin sattumiin tai mielijohteisiin. Teos auttaa ymmärtämään monimuotoisia työnteon tapoja. Samalla se kertoo niistä haasteista, joita useaa työtä tekevät kokevat yrittäessään toimia yksinkertaisempiin työnteon malleihin ja kategorisointeihin perustuvissa kehyksissä. Se on tärkeää luettavaa kaikille työn muutoksesta kiinnostuneille, erityisesti alan tutkijoille, opiskelijoille sekä päätöksentekijöille. Sisällys Mitä tarkoittaa ansainnan koostaminen useasta lähteestä? / Arja Haapakorpi, Anu Järvensivu, Merja Kauhanen ja Harri Melin Työn muuttuvat maailmat / Harri Melin Monimuotoisen ansiotyön tekeminen rekisteriaineistojen valossa / Merja Kauhanen Jälkiteollinen yhteiskunta ja monista lähteistä ansainta: Tehtäväyhdistelmät ja tausta erilaisissa ammattiryhmissä / Arja Haapakorpi Kaaosteoreettinen kuva usean työn tekemisestä / Anu Järvensivu Monista lähteistä ansainta, muuttuva työelämä ja yhteiskuntapolitiikan haasteet / Arja Haapakorpi, Anu Järvensivu, Merja Kauhanen ja Harri Melin Liite: Chattibotti tutkimushaastattelijana / Anu Järvensivu
Copyright (c) 2022 Tekijät ja Tampere University Press https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/
Tässä teoksessa ollaan kotona. Tutkijat kuljettavat lukijan hyvinvointityön tekijöiden kotikäynneille ja asumisessaan tukea tarvitsevien asiakkaiden luokse. Hyvinvointityön tekijöillä viitataan sosiaali- ja terveysalan ammattilaisiin, joista kirjassa ovat edustettuina muun muassa sosiaalityöntekijä, sosiaaliohjaaja ja sairaanhoitaja. Koti, hyvinvointityö ja haavoittuvuus ovat kirjan pääkäsitteet, joita tarkastellaan eri tulokulmista. Hyvinvointityössä kohdataan eri tavoin haavoittavissa elämäntilanteissa olevia ihmisiä keskellä arkea. He saattavat tarvita tukea mielenterveyden hallintaan, fyysisiin sairauksiin, raitistumisen, toipumisen ja kuntoutumisen haasteisiin tai vaikkapa vanhuuden mukanaan tuomiin vaikeuksiin. Yhtäältä heidän toimijuutensa on rajallista ja heikkoa, mutta toisaalta heillä on myös monenlaisia vahvuuksia ja voimavaroja. Kirja kiinnittyy merkittävään hyvinvointipalveluiden ja -työn murrokseen, jossa yhteiskuntapoliittisiksi tavoitteiksi on määritelty jokaisen oikeus omaan kotiin ja kotona asumisen turvaaminen mahdollisimman pitkään. Monet yhteiskunnalliset tekijät ovat viimeisten noin viidenkymmenen vuoden aikana mahdollistaneet laitosten purkamisen, laitospaikkojen vähentämisen, laitoshoitojaksojen lyhentämisen, avohoidon kehittämisen, pienten asuin- ja hoitoyksiköiden rakentamisen sekä viimeisimpänä kotiin vietävien palveluiden kehittämisen. Tätä laitosten purkamisen viimeisintä vaihetta kirjassa kutsutaan kotikäänteeksi. Kotikäänne on yhteiskunnallisena muutossuuntana kompleksinen – ja sellaisena sitä myös kirjassa käsitellään. Kun koti on hyvinvointipolitiikan ja -työn keskeinen toteuttamisen paikka, on tärkeää tutkia lähemmin sitä, mitä kotikäynneillä konkreettisesti tapahtuu ja mitä erityiskysymyksiä näihin liittyy. Teos on ajankohtainen puheenvuoro hyvinvointipalveluiden kehittämisestä ja hyvinvointityön tekemisen arjesta. Siinä hyödynnetään etnometodologiaan ja ihmismaantieteeseen sitoutunutta vuorovaikutuksen tutkimusta. Aineistoina käytetään kotikäyntien nauhoituksia, tutkijan kenttäpäiväkirjoja sekä työntekijä- ja asiakashaastatteluja. Kokonaisuus sisältää sekä taustoittavia käsiteteoreettisia lukuja että empiirisiä tutkimuksia asiakkaan ja työntekijän kotikäyntikohtaamisista. Kotona tehtävään hyvinvointityöhön liittyy monia jännitteitä ja eettisiä kysymyksiä, joita teoksessa jäsennetään ja tehdään näkyväksi tutkimuksen keinoin. Sisällys Johdanto: Koti hyvinvointityön ja haavoittuvuuden kohtaamisen ympäristönä / Suvi Raitakari, Kirsi Günther & Jenni-Mari Räsänen Osa I Koti käsitteellisenä ilmiönä Kotikäänne: Hyvinvointipalveluiden ja -työn muutos / Suvi Raitakari & Kirsi Juhila Koti asiakkaan ja työntekijän kohtaamispaikkana / Kirsi Juhila Kotiin paikantuvan tutkimuksen metodologisia lähtökohtia / Kirsi Juhila, Johanna Ranta & Suvi Holmberg Osa II Kotona tehtävän hyvinvointityön käytäntöjä Kotikäyntityön rajat ja rajattomuus mielenterveys- ja päihdekuntoutuksessa / Kirsi Juhila & Suvi Raitakari Koti päihdetyön näyttämönä: Kotikäyntityön aloituksia ja päättämisiä ohjaavat kehykset / Kirsi Günther Haittojen vähentäminen ja asunto ensin -malli huumeita käyttävien asumisen tuessa / Johanna Ranta & Riikka Perälä Kotiin kietoutuva tiedonkeruu aikuissosiaalityössä / Jenni-Mari Räsänen Riskit ja luottamus syrjäseudun aikuissosiaalityön kotikäynneillä / Suvi Raitakari, Henna Takala & Sirpa Saario Osa III Koti kuntoutumisen, hoivan ja sairastamisen paikkana Kotona katkolla: Asiakkaan arki osana kotiin vietävää katkaisuhoitoa / Suvi Holmberg & Johanna Ranta Neuvottelut toimijuudesta aikuissosiaalityön asiakkaiden kotikäynneillä: Selontekoja ja vastarintaa / Suvi Raitakari, Kirsi Günther & Ilkka Vuorinen Vanhan ihmisen haavoittuvuus ja hoivateknologia kodissa / Hilla Kiuru, Marjo Outila & Heli Valokivi Muuttuuko koti sairaalaksi? Potilaiden ja hoitajien käyttämät tavarat ja tilat kotona / Riikka Lämsä, Mia Niemi & Marjaana Seppänen Kotikäänteen ja kotiympäristössä tehtävän hyvinvointityön kompleksisuus / Suvi Raitakari, Kirsi Günther & Jenni-Mari Räsänen
A Critical Evaluation of Individualism, Collectivism and Collective Action
Tämän vertailevan tutkimuksen tavoitteena on luoda syvempää ymmärrystä kollektivismista, ammattiyhdistystoiminnasta ja kyvystä luoda kollektiivista toimintaa käyttäen Suomea ja Kambodzhaa esimerkkeinä individualistisesta ja kollektivistisesta yhteiskunnasta. Tutkimuksella on kaksi tavoitetta: 1) Tuottaa uutta tietoa ammattiyhdistysten, kollektiivisen toiminnan ja kollektivismin eri muotojen välisistä suhteista Kambodzhassa ja Suomessa. 2) Selittää, millä tavoin kollektivismin taso vaikuttaa ihmisten väliseen yhteistyöhön. Teoksessa tarkastellaan muun muassa poliittista osallistumista, perhearvoja, luottamusta yhteiskunnassa ja koettua kollektiivista tehokkuutta. Tutkimus perustuu Kambodzhasta ja Suomesta kerättyihin laajoihin kyselyaineistoihin. Tutkimuksen teoreettinen viitekehys on sosiologinen. Keskeinen analyysin väline on kulttuurinen toimijateoria (Cultural Agency Theory, CAT), joka mallintaa kollektiivisuuden tasoja ja kollektiivisia toimintoja. Sitä voidaan hyödyntää esimerkiksi ammattiyhdistysten tutkimuksessa. Tutkimuksen tulosten perusteella Kambodzhassa on paljon vaikeampaa luoda kollektiivista toimintaa perheyhteisön ulkopuolella kuin individualistisena pidetyssä Suomessa. Sekä poliittinen aktiivisuus että kollektiivinen toiminta on Suomessa aktiivisempaa kuin Kambodzhassa. Teos osoittaa, että kysymykset individualismista ja kollektiivisuudesta ovat paljon monimutkaisempia kuin yleisesti oletetaan.
Kasvatuksen muuttuvat työ- ja toimintaympäristöt
Kasvatusinstituutiot peruskoulusta yliopistoon ovat jatkuvan muutoksen keskiössä. Globaalit ja paikalliset yhteiskunnalliset muutokset, kuten esimerkiksi sosiaalisen median levittäytyminen osaksi arkea tai synnytyssairaaloiden keskittäminen, asettavat ammattilaisille uusia osaamisvaatimuksia sekä eettisiä haasteita. Kokoomateoksen kymmenessä tutkimusartikkelissa tarkastellaan eläytymismenetelmän avulla näiden muuttuvien ympäristöjen vaikutusta niissä toimivien ihmisten arkeen. Tutkimusartikkeleissa käsitellään esimerkiksi oppilaiden näkemyksiä yhteisopettajuudesta, kätilöiden osaamista, rekrytoijien ammattitaitoa sekä seksuaalista häirintää verkossa kohtaavien nuoren toimijuutta. Menetelmällisen painotuksensa ansiosta teosta voi hyödyntää myös eläytymismenetelmän soveltamistapoja kuvaavana oppikirjana. Teos on kolmas osa vuosikirjasarjassa, joka esittelee eläytymismenetelmän käyttöä tutkimusmenetelmänä. Teos osallistuu ajankohtaiseen keskusteluun laadullisen tutkimuksen luotettavuudesta hahmottamalla menetelmän käytettävyyden mahdollisuuksia ja rajoja sen metodologisten erityispiirteiden kautta. SISÄLLYS Esipuhe Saaga Härkönen, Johanna Lätti, Anna Rytivaara & Anna Wallin / Johdanto: Eläytymismenetelmä kasvatustieteellisessä tutkimuksessa I Osallisuus ja toimijuus kasvatusinstituutioiden muutoksissa Aino Wihersaari, Anna Rytivaara & Jari Eskola / ”Opettajana koen riittämättömyyttä”. Opettaja kolmiportaisen tuen toteuttajana Anna Toriseva, Anna Rytivaara & Jari Eskola / ”Ihan sama onks yks vai kaks opee”. Oppilaiden näkemyksiä hyvästä oppimisympäristöstä yhteisopetuksessa Reetta Auvinen, Jenni Helenius & Jari Eskola / ”Jokainen haluaa tuntea kuuluvansa johonkin”. Kahdeksasluokkalaisten oppilaiden käsityksiä osallisuudesta koulussa ja kouluyhteisöön kuulumisesta Tanja Kallonen, Tuulikki Ukkonen-Mikkola & Jari Eskola / ”Opetussuunnitelmaan ja sen sisältöihin on vaikea vaikuttaa”. Yliopisto-opiskelijoiden tulkintoja opetussuunnitelman omistajuudesta, osallisuudesta ja osallistumattomuudesta II Uusien toimintaympäristöjen ammatilliset ja eettiset haasteet Anna Nieminen, Armi Kurkikangas & Jari Eskola / Estää, ilmiantaa, heruttaa vai petkuttaa? Nuorten toimijuus verkon seksuaalisessa häirinnässä Jussi Hänninen, Laura Pylväs, Anna Wallin & Jari Eskola / Suunnittelemattomat sairaalan ulkopuoliset synnytykset. Tarinoita ensihoitajien ja kätilöiden osaamisesta III Rekrytointiala kasvatustieteilijöiden toimikenttänä Camilla Rahkola, Saaga Härkönen & Jari Eskola / Subjektiivisuus rekrytointihaastattelussa. Rekrytoijien kertomuksia vuorovaikutuksesta Noora Silfversten, Saaga Härkönen & Jari Eskola / Rekrytointi riskillä vai varman päälle? Emilia Haapajärvi, Saaga Härkönen & Jari Eskola / Onko rekrytoijalla väliä? Rekrytoijan käytöksen merkitys yrityksen työnantajakuvan ja houkuttelevuuden muutoksiin hakuprosessin aikana Bettina Klinge, Saaga Härkönen,Johanna Lätti & Jari Eskola / Rekrytoijien näkemyksiä osaamisesta, ammattitaidosta ja muodollisen rekrytointikoulutuksen tarpeellisuudesta IV Yhteenveto Anna Rytivaara, Johanna Lätti, Saaga Härkönen & Anna Wallin / Suuntaviivoja eläytymismenetelmätutkimusten luotettavuuden arviointiin Saaga Härkönen, Johanna Lätti, Anna Rytivaara & Anna Wallin / Eläytymismenetelmä – mahdollisuuksia ja rajoja
Tarkastus, arviointi ja valvonta murroksessa
Teoksessa syvennytään yhteiskunnallisesti tärkeisiin tarkastuksen, arvioinnin ja valvonnan kysymyksiin, jotka ovat muuttuneet ja joihin on odotettavissa monia muutoksia 2020-luvulla. Toimintaympäristön muutokset muovaavat koko ajan alan kontekstia ja sääntely-ympäristöä. Samalla kehittyvät myös alan toimijoiden käsitykset tarkoituksenmukaisimmista toimintatavoista. Ala ja sen toimijat elävät siis monessa suhteessa voimakkaassa murroksessa. Koronaviruspandemia on esimerkki murroksesta, joka on asettanut tarkastusalan, organisaatioiden sisäisen valvonnan järjestelmät sekä arvioinnin uudenlaisten haasteiden ja yhteiskunnallisten vaatimusten eteen. Tilintarkastuksen, valvonnan ja arvioinnin ajankohtaisia ilmiöitä tarkastellaan teoksen viidessätoista artikkelissa käytännönläheisesti mutta myös vahvasti tieteelliseen tutkimustietoon nojautuen. Kokoelma on monitieteinen, koska tarkasteltavat kysymykset ovat paitsi yksityisen ja julkisen sektorin rajan ylittäviä, myös tieteenalarajat ylittäviä. Siinä yhdistyvät empiirinen, käsiteanalyyttinen ja oikeudellinen tutkimusote. Kirjassa käsiteltäviä teemoja ovat mm. hallinnon tarkastuksen haasteet, tilintarkastuksen valvonnan toimivuus, tilintarkastuksen standardien skaalautuminen, tilintarkastustutkimus ja useita arvioinnin teemoja, mm. VTV:n tuloksellisuusarvioinnin strategia sekä arviointiajattelun paradigmamuutos. Teos soveltuu esimerkiksi tilintarkastuksen ja arvioinnin ammattilaisille, opiskelijoille ja tutkijoille. Painettu teos on tilattavissa verkkokaupoista (mm. Booky.fi, Suomalainen.com ja Adlibris.com). Sisällys Tarkastus, arviointi ja valvonta murrosajan tutkimuskohteina / Lili-Anne Kihn, Lasse Oulasvirta, Janne Ruohonen, Jaakko Rönkkö, Matti Urpilainen ja Jani Wacker Tietokoneavusteiset tarkastusmenetelmät tilintarkastuksessa: Systemaattinen kirjallisuusanalyysi / Lili-Anne Kihn ja Joni Härkönen Tilintarkastuksen laatu: Johdon omistusosuuden ja hallituksen rakenteen rooli yksityisesti omistetuissa yrityksissä / Hannu Ojala, Markus Mättö ja Mervi Niskanen Liiketoiminnan jatkamisedellytysten arviointi tilintarkastuksessa: ISA-standardit, vastuukysymykset ja raportointimallit / Matti Urpilainen ja Sakke Vehkakoski Tilintarkastaja yrityksen johdon liiketoimintapäätösten tarkastajana / Janne Ruohonen Osakeyhtiölain apporttisääntely ja siihen liittyvä tilintarkastajan lausunto: Sääntelyn uudistamismahdollisuuksien analysointia / Veikko Vahtera Kunnallista tilintarkastusta koskeva tutkimus Pohjoismaissa 2000-luvulla / Hannu Ojala, Asko Uoti, Jani Saastamoinen, Jaana Kettunen ja Jarkko Pesu Luottamusta vai valvontaa? Tapaustutkimus OKM:n valtionavustusten valvonnan kehittämisestä / Mikko Lilja, Lasse Oulasvirta ja Jaakko Rönkkö Valtiontuet ja niiden valvonta Euroopan unionissa / Jani Wacker Kuntien tilinpäätöskäytännöt murroksessa: EPSAS-standardien potentiaaliset vaikutukset rahoitusleasingsopimuksella hankittujen omaisuuserien tilinpäätöskäsittelyyn suomalaissa kunnissa / Jaakko Rönkkö ja Veera Anttila Hybridien hallinta ja arvonluonti / Jan-Erik Johanson ja Jarmo Vakkuri Tuomarista maailmanparantajaksi: Arvioinnin muuttuva rooli kompleksisessa maailmassa / Petri Uusikylä, Kirsi Hyytinen ja Mari Räkköläinen Sisäinen tarkastus osana corporate governancea / Kaarina Sinersalo, Sari Ojala, Sirpa Rinne, Riikka Koivunen, Niina Sipiläinen, Maliina Hakala-Kivinen ja Hannele Malin Arvioita ja kokemuksia lautakuntamuotoisesta työskentelystä tilintarkastajien hyväksymisessä ja valvonnassa pääosin yksityisellä sektorilla / Pasi Horsmanheimo Tarkastuslautakunnan haasteet kuntapalvelujen tuloksellisuuden arvioinnissa / Tarja Saarelainen ja Erja Viitala
Copyright (c) 2021 Tekijät ja Tampere University Press https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/
Medioitunut valta ja politiikan paluu kuvaa suomalaisten päättäjien suhdetta mediaan heille vuosina 2009 ja 2019 suunnattujen kyselyjen perusteella. Kyselyihin vastasi vaikuttaja-asemassa olevia henkilöitä kahdeksalta eri yhteiskuntasektorilta. Vuonna 2009 vastaajia oli 419 ja vuonna 2019 heitä oli 484. Tulokset kuvaavat pientä mutta selvää muutosta konsensushakuisesta ja verkostomaisesta päätöksentekotavasta kohti ideologisempaa ja enemmän valtakamppailuihin nojaavaa päätöksentekotapaa. Tämä ei kuitenkaan näytä juuri vaikuttaneen neuvotteluprosessien avoimuuteen tai haluun rikkoa niiden luottamuksellisuutta. Päättäjien suhde julkisuuteen on kuitenkin muuttunut aiempaa ammattimaisemmaksi ja harkitummaksi. Myös sosiaalisen median merkityksen kasvu julkisuudenhallinnassa näkyy tuloksissa selvästi samoin kuin journalistisen uutismedian painoarvon lasku. Julkisuus mielletään aiempaakin riskialttiimmaksi ja tarkoitushakuisemmaksi poliittisen kamppailun areenaksi, mutta arviot journalismin rationaalisuudesta ovat muuttuneet myönteisemmiksi. Mediajulkisuuden koettu merkitys henkilökohtaisen vaikutusvallan lähteenä on heikentynyt hieman, mutta päättäjien käsitykset heidän alttiudestaan mediavaikutuksille eivät juuri ole muuttuneet. Painettu teos on tilattavissa verkkokaupoista (mm. Booky.fi, Suomalainen.com ja Adlibris.com).
Työurien vakaus ja laatu ovat merkittäviä yhteiskunnallisia ja talouspoliittisia kysymyksiä, sillä pohjoismaisen hyvinvointivaltion rahoitus perustuu työikäisten työssäkäyntiin sekä työstä, tuotannosta ja kulutuksesta kerättävään verotuloon. Tässä kokoomateoksessa tarkastellaan, millaisiksi työurat ovat viime vuosikymmeninä muotoutuneet viennin kannalta tärkeillä teollisuusaloilla. Tutkimustulokset perustuvat yritysten ja työntekijöiden kokonaisrekisteriaineistoon, yritystilastoihin ja teollisuustoimialojen asiantuntijoiden haastatteluihin. Työuria tarkastellaan teoksessa useista eri näkökulmista, joita ovat työllisyyden vakaus, työssäolo, työtulojen kehitys, liikkuvuus toimialojen ja toimipaikkojen välillä sekä uudelleenkouluttautuminen. Tulosten perusteella työurat eivät ole Suomessa keskimäärin heikentyneet eikä julkisuudessa usein esitetty käsitys työurien aiempaa suuremmasta epävakaudesta pidä paikkaansa. Kuitenkin naisten ja matalasti koulutettujen työurat ja palkkakehitys jäävät miehistä ja paremmin koulutetuista jälkeen eli työurien tasa-arvo ei ole edistynyt. Tutkimuksen muita keskeisiä johtopäätöksiä on, että aikuiskouluttautuminen eriytyy koulutustason mukaan ja että yritysten investoinnit aineettomaan pääomaan ennakoivat henkilöstölle myönteisiä työuratulemia. Sisällys Esipuhe Teknologian työllisyys- ja työuravaikutukset: Paljon populaareja oletuksia, vähemmän empiiristä tietoa / Satu Ojala & Pasi Pyöriä Teknologia, metsä ja kemia: Suomen teollisuus viime vuosikymmenillä / Pasi Pyöriä, Esa Jokinen, Katri-Maria Järvinen & Liudmila Lipiäinen Työurien tutkimus: Käsitteelliset, teoreettiset ja empiiriset lähtökohdat / Pasi Pyöriä Kilpailuetua ja yhteistä oppimista: Mitä teollisuusaloilla ajatellaan osaamisesta? / Esa Jokinen Teollisuustyöntekijöiden työurat 14 kohortilla: Pirstoutuneet vai vakautuneet? / Aart-Jan Riekhoff, Satu Ojala & Pasi Pyöriä Teollisuusalojen naisten ja miesten työtulot koulutusaloittain ja toimialoittain neljällä kohortilla / Satu Ojala Työssä oppiminen teollisuusaloilla: Erikoisammattitutkintojen vaikutus tuloihin, työllisyyteen ja työttömyyteen / Satu Ojala & Liudmila Lipiäinen Yrityksen kannattavuus ja investoinnit aineettomaan pääomaan henkilöstön työuran kannalta / Pasi Pyöriä, Satu Ojala & Liudmila Lipiäinen Kehitettävänä työelämän tasa-arvo, kouluttautuminen työuralla ja yritysten kyky luoda uutta menestystä / Satu Ojala, Pasi Pyöriä & Esa Jokinen
Copyright (c) 2020 Tekijät ja Tampere University Press https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/
Vaalikoneilla on Suomessa yli 20 vuoden historia. Suurin osa suomalaisista vaalikoneista on median toteuttamia ehdokasvaalikoneita. Niiden merkitys vaalitiedon lähteenä on kohonnut maassamme merkittäväksi lähes kaikissa äänioikeutettujen ikäryhmissä. Nuorimmille äänestäjille vaalikoneet ovat jo merkittävin äänestyspäätösten tietolähde. Teos tarjoaa ajantasaisen ja kattavan kuvan vaalikoneiden nykyisestä asemasta suomalaisessa poliittisessa järjestelmässä ja viestintäkentässä. Uusia tutkimuksellisia näkökulmia ovat vaalikonejournalismi sekä ehdokkaiden näkemykset vaalikoneista. Tutkimusaineisto koostuu valitsijakyselyistä, vaalikoneiden analyysista, vaalikoneita koskevista uutisista sekä ehdokkaiden, kampanjavastaavien ja vaalikoneiden tekijöiden haastatteluista. Kirja lähestyy vaalikoneita erilaisista demokratianäkökohdista ja pohtii laajasti myös vaalikoneiden kehittämismahdollisuuksia. Sisällys 1 Johdanto 2 Vaalikoneiden suosio, kohderyhmät ja laatukriteerit 3 Vaalikoneiden kirjo kaksissa vaaleissa 4 Vaalikoneista aineksia vertailuihin ja tukea tentteihin ja henkilöjuttuihin 5 Presidentinvaalin päiväjärjestys ja vaalikoneiden agendat 6 Vaalikoneiden käyttömäärät ja käyttötavat sekä mielipiteet vaalikoneista 7 Vaalikoneiden vaikutukset äänestyspäätöksiin 8 Ehdokasnäkökulma vaalikoneisiin 9 Suomalaiset vaalikoneet ja vaalikonejournalismi 2020-luvulla Lähteet Liitteet
Tässä kymmenestä artikkelista koostuvassa kokoomateoksessa tarkastellaan Varkautta rakennemuutoksen kanssa kamppailevana pienenä kaupunkina historiallisia dokumentteja sekä vuosina 2016–2017 kerättyjä kysely- ja haastatteluaineistoa hyödyntäen. Pitkän teollisuushistorian omaava Varkauden kaupunki on tämän vuosituhannen ensimmäisinä vuosikymmeninä menettänyt suuren osan teollisista työpaikoistaan ja sen väestö on supistunut voimakkaasti. Kuitenkin koko aikuisväestöä edustava kysely kertoo, että varkautelaiset ovat tyypillisesti tyytyväisiä työhönsä, sosiaalisiin suhteisiinsa ja elämäänsä muutenkin. Varkaus nähdään turvallisena ja hyvän elämän puitteet tarjoavana asuinpaikkana. Hyvinvoinnin tärkeitä osatekijöitä ovat parisuhde ja muut sosiaaliset suhteet. Hyvinvoinnin puutteet liittyvät työttömyyteen, pienituloisuuteen sekä ulkopuolisuuden tunteisiin suhteessa asuinpaikkaan. Nuoret aikuiset arvostavat omaa asuinpaikkakuntaansa sekä perhe- ja sukulaisuussuhteitaan, mutta arkielämään liittyy jännitteitä työn ja toimeentulon osalta. Varkauden rauhallisuutta ja luonnonläheisyyttä arvostetaan, mutta monet toivoivat siltä myös enemmän kaupunkimaista sykettä. Teos on saatavilla painettuna verkkokirjakaupoista (mm. Booky.fi, Suomalainen.com ja Adlibris.com). Sisällys Esipuhe Johdanto: Varkautta tutkimassa / Pekka Kuusela, Vilma Hänninen & Antti Kouvo Varkaus yhteiskunnallisten murrosten näyttämönä 1900-luvun alusta nykypäivään / Hannu Itkonen & Arto Nevala Varkautelaiset töissä: Työn piirteet ja tulevaisuudennäkymät pikkukaupungissa / Antero Puhakka Perhe ja perhesuhteet naisten ja miesten hyvinvoinnin perustana Varkaudessa / Anna-Maija Castrén & Antti Kouvo Varkautelaisten sosiaaliset suhteet hyvinvoinnin osatekijöinä / Vilma Hänninen & Katja Lötjönen Varkautelaisten hyvinvointi ja sen vaihtelua selittävät yhteiskunnan sosiaalisen laadun tekijät / Reeta Kankaanpää, Tomi Mäki-Opas & Marja Vaarama Paikkasidoksen ja hyvinvoinnin suhde sosiaalisen riskin tilanteissa / Aini Pehkonen & Timo Toikko Onko Varkaudessa Y-sukupolvea? / Pekka Kuusela, Katja Lötjönen & Mikko Saastamoinen Kotikaupungin merkitys varkautelaisen nuoren aikuisen elämänkulussa ja arjessa / Mervi Issakainen & Vilma Hänninen Nuorten aikuisten turvallisuuden kokemukset pikkukaupungissa / Janissa Miettinen, Taru Kekoni, Riitta Vornanen & Juha Hämäläinen Päätteeksi: Varkaus sinnittelevänä pienenä teollisuuskaupunkina / Vilma Hänninen
Tämä tutkimukseen perustuva kokoomateos tarjoaa selkeän, monipuolisen ja käytännönläheisen yleiskatsauksen siitä, mihin suuntaan suomalainen sosiaali- ja terveysala on kehittymässä 2020-luvulla. Sosiaali- ja terveydenhuollon uudistus on jälleen hyvin ajankohtainen, kun keväällä 2019 kariutuneen uudistuksen perustalle ollaan rakentamassa uudenlaisia hyvinvointialueita tai sote-maakuntia ja monialaisia sosiaali- ja terveyskeskuksia. Kirjassa avataan monipuolisesti maamme sosiaali- ja terveyspalvelujen uudistumista kolmesta eri näkökulmasta. Teoksen ensimmäisessä osassa tarkastellaan sosiaali- ja terveysalaa makrotason eli palvelujärjestelmän uudistumisen näkökulmasta. Artikkelien aiheina ovat historiallinen katsaus aiempiin uudistuksiin, integraatio sekä vaikuttavuuden ja kustannusvaikuttavuuden tutkimus. Toinen osa kohdistuu organisaatiotason kysymyksiin, kuten johtamisen ja osaamisen uudistumiseen sekä sosiaali- ja terveysalan digitalisaation haasteisiin. Kirjan kolmas osa keskittyy sosiaali- ja terveysalan muutoksiin niitä toteuttavien ihmisten näkökulmasta. Artikkeleiden teemoina ovat sote-työntekijöiden monitoimijainen yhteistyö, asiakaslähtöinen palveluohjaus sekä asiakasosallisuus. Kirja pohjautuu Itä-Suomen yliopistossa tehtyihin tutkimuksiin sekä kotimaiseen ja kansainväliseen tutkimuskirjallisuuteen. Kirjoittajat edustavat monia eri tieteenaloja: sosiaali- ja terveysjohtamista, sosiaalityötä, sosiaalipsykologiaa ja muita yhteiskuntatieteitä sekä oikeustieteitä. Kirja on suunnattu sosiaali- ja terveysalan johtajille ja ammattilaisille, asiantuntijoille, päätöksentekijöille, tutkijoille ja opettajille. Se soveltuu myös oppikirjaksi yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen johtamisopintoihin. Painettu teos on tilattavissa verkkokaupoista mm. Booky.fi, Suomalainen.com ja Adlibris.com. Sisällys Esipuhe / Anneli Hujala & Helena Taskinen OSA I: Sosiaali-ja terveyspalvelujärjestelmä liikkeessä Sosiaali- ja terveyspalvelujen uudistaminen – virstanpylväitä menneestä ja suuntia tulevasta / Pauli Rautiainen, Helena Taskinen & Sari Rissanen Integraatio – sosiaali- ja terveyspalvelujen uudistamisen ydintä / Helena Taskinen & Anneli Hujala Sosiaali- ja terveyspalvelujen vaikuttavuuden ja kustannusvaikuttavuuden tutkiminen / Janissa Miettinen, Kirsikka Selander & Ismo Linnosmaa OSA II: Organisaatiot uuden edessä Integroiva johtaminen / Anneli Hujala, Erja Mustonen, Charlotte Klinga, Johanna Lammintakanen, Sanna Laulainen & Helena Taskinen Henkilöstön ja johtajien osaamisvaatimukset integroituvissa palveluissa / Sanna Laulainen, Joakim Zitting & Vuokko Niiranen Digitalisaatio ja sähköiset palvelut uudistuvassa sosiaali- ja terveydenhuollossa / Kaija Saranto, Ulla-Mari Kinnunen, Virpi Jylhä & Eija Kivekäs OSA III Ihmiset muutoksen toteuttajina Monitoimijaisuus työntekijän voimavarana ja haasteena / Kaarina Mönkkönen & Taru Kekoni Asiakaslähtöinen palveluohjaus / Hanna Ristolainen, Päivi Roivas, Erja Mustonen & Anneli Hujala Asiakkaan ääni – osallisuus ja vaikuttamisen mahdollisuudet / Tuula Kivinen, Heidi Vanjusov & Riitta Vornanen
Shaping and Re-shaping the Boundaries of Working Life
Tämä kokoomateos tarjoaa kokonaiskuvan muuttuvista työmarkkinarakenteista sekä ihmisten arkielämään vaikuttavista tekijöistä. Teoksessa selvitetään myös, kuinka instituutioita, ideoita ja politiikkaa voidaan hyödyntää vaihtoehtoisten tulevaisuudennäkymien tavoittelussa. Kirjan luvut keskittyvät neljään pääteemaan, jotka ovat elämänkulku ja sukupuoli työmarkkinoilla, työ ja muuttoliike, uudet työskentelymuodot sekä työelämään vaikuttamisen mahdollisuudet ja politiikat. Kirjoittajat yhdistävät historiallisia katsauksia, teoreettista pohdintaa, kvantitatiivista analyysiä ja etnografista kenttätyötä monitieteiseksi kokonaisuudeksi.
Tämä artikkelikokoelma esittelee Tampereen yliopistossa viimeisten 25-30 vuoden aikana tehtyä aineenopettajankoulutuksen kehittämistyötä, teoriaa ja käytäntöjä ainedidaktisessa kontekstissa. Teoksen kirjoittajat ovat Tampereen yliopistossa toimivia tai toimineita opettajankouluttajia ja/tai tutkijoita, jotka edustavat kasvatustieteen, kieliaineiden, taidekasvatuksen, matematiikan ja luonnontieteiden sekä yhteiskunnallisten aineiden opettajankoulutusta. Teoksen johtoajatuksena on esitellä kehittämisen teoreettisia perusteita, suuntia ja tuloksia opettajuuden ja opettajankoulutuksen tulevaisuuden näkökulmasta. Kirja on englanninkielinen ja tarkoitettu myös ulkomaisille alan asiantuntijoille.
Kaksikielinen kokoomateos tarkastelee pelon ja turvallisuuden dynamiikkaa ja kulttuurisia merkityksiä kirjallisuudessa ja muissa medioissa. Englannin- ja ranskankieliset artikkelit tarjoavat tuoreita, kulttuurien rajat ylittäviä tulkintoja pelon ja turvallisuuden teemoista sekä tuottavat uutta tietoa kertomuksen eri lajeille ominaisista tavoista luoda kuvitteellisia maailmoja. Teos osoittaa, kuinka tärkeää pelon ja turvallisuuden esitysten tutkiminen on, jotta voisimme ymmärtää ilmastokriisien kaltaisia globaaleja uhkia ja niiden vaikutuksia tulevaisuuteen. Teoksen pääteemoja lähestytään kirjallisuuden- ja kulttuurintutkimuksen menetelmin uusimpien tutkimussuuntien, muun muassa affekti- ja riskiteorian, lähtökohdista. Useat artikkelit ammentavat sukupuolen ja trauman tutkimuksesta kartoittaessaan kollektiivisia pelkoja ja aggressioita, jotka uhkaavat yksilöiden elämää ja heidän mahdollisuuksiaan löytää keinoja selviytyä pelon tunteiden kanssa. Pelon ja turvallisuuden tematiikkaan keskittyvät myös artikkelit, joissa analysoidaan menneisyyden uudelleen kertomista vanhojen myyttien adaptaatioiden näkökulmasta. Monet teoksen artikkeleista käsittelevät tällä hetkellä suosittuja apokalyptisia ja dystooppisia kertomuksia. Dystopiat eivät keskity pelkästään totalitarismin, teknokratian tai ekologisten katastrofien kaltaisiin tulevaisuudenuhkiin, vaan tutkivat myös vaihtoehtoisia olemisen tapoja, jotka syntyvät poliittisen vastarinnan seurauksena.