Suomalais-Ugrilainen Seura
type: channel
description: Suomalais-Ugrilainen Seura eli SUS on yksi Suomen vanhimmista ja suurimmista tieteellisistä seuroista. Perustamisestaan lähtien (1883) seura on pyrkinyt edistämään uralilaisten ja altailaisten kielten ja näitä kieliä puhuvien kansojen kulttuurien, kansatieteen, kansanrunouden ja esihistorian tutkimusta.
publisher: Suomalais-Ugrilainen Seura
language: fi
publication name: Suomalais-Ugrilainen Seura
items: Itämansin kielioppi ja tekstejä
items: Muistoja Liivinrannasta
items: Syrjänische Texte
items: Mordwinische Volksdichtung
items: Syrjänische Volksdichtung
items: Näytteitä vepsän murteista
items: Vatjan kielen Mahun murteen sanasto
items: Folia Hungarica 8
items: Castrenianum
items: Ulkomaanlehtorit Unkarissa 17.–22.5.1982
items: 75 vuotta viroa Helsingin yliopistossa
items: Folia Hungarica 9
items: Folia Hungarica 7
items: Tähtiä lumessa
items: Suuren Guslin kaiku
items: Komin kansan ensimmäinen runoilija
items: Folia Hungarica 2
items: Murrenäytteitä sadan vuoden takaa
items: Livvistä liiviin
items: Sodankylän saamelaisten entistä elämää
items: Liivin kielen näytteitä
items: Лылыӈ ла̄тыӈ
items: Virolais–suomalainen kielitieteen sanasto
items: Inkerin bibliografia
items: Johdatus viron kielen tutkimukseen
items: Folia Hungarica 3
items: Inkeriläisiä sananlaskuja ja arvoituksia
items: Vienalaisia lastenlauluja
items: Kasvumaa

Itämansin kielioppi ja tekstejä
type: item
description: Kädessäsi on kuvaus kuolleesta kielestä. Itäinen mansin kieli hiljeni taigassa Kondajoen varrella 1900-luvun lopulla. Tämä mansin itämurteen ensimmäinen systemaattinen kielioppi perustuu Artturi Kanniston Kondalta 1900–1905 keräämään tekstiaineistoon ja kieliopillisiin muistiinpanoihin. Kirja on tarkoitettu apuneuvoksi mansin kielen opiskeluun ja kieliopillis-typologisen tiedonjanon sammuttamiseen. Moni kiinnostava kielenpiirre katoaa maailmasta lopullisesti vähemmistökielten hiipuessa.
subject: Apuneuvoja suomalais-ugrilaisten kielten opintoja varten
  topic: section
creator: Ulla-Maija Kulonen
rights: Copyright (c) 2017 Suomalais-Ugrilainen Seura
date: 2017-01-01
publication date: 2017-01-01
doi: 10.33341/sus.1634

Muistoja Liivinrannasta
type: item
description: --
subject: Suomalais-Ugrilaisen Seuran Toimituksia
  topic: section
creator: Julius Mägiste
creator: Anneli Honko
rights: Copyright (c) 2006 Suomalais-Ugrilainen Seura https://c-info.fi/info/?token=2LiKxUtvWNpxRciv.WIcGKcI1E8mjJCa6ltpnFg.JHdsJVD9gwoGtqqb9MNsUI9QndmYrSgRRGb3nXhfZDsPlMn6X_OEQBn9ImrD83QmGUc07ckXLymE6UdEsJ7wydgLHTQ54eKxZ0DZ9yIYtrJj6jmbAoS_EiH3nJYyh9EkPJUWO764AbpD3vDHISX-zPk8O4vfArDbj423VTbiT87VaF_goqCljlpVPQ-J-464zmxJ5uDeG61ianDZWhp48Vu-mbochBzOIRV53J0n1bw0YWv0KrPeGMg
date: 2006-01-01
publication date: 2006-01-01
doi: 10.33341/sus.1633

Syrjänische Texte
type: item
description: Suomalais-Ugrilaisen Seuran kielennäytteiden digitointia ja digitaalista julkaisua Edition.fi-palvelussa kehitetään parhaillaan. Palautetta voi laittaa Suomalais-Ugrilaisen Seuran kirjavarainhoitajalle Niko Partaselle (niko.partanen@helsinki.fi).
subject: Suomalais-Ugrilaisen Seuran Toimituksia
  topic: section
creator: T. E. Uotila
creator: Paula Kokkonen
rights: Copyright (c) 1985 T. E. Uotila, Paula Kokkonen https://c-info.fi/info/?token=EGxQ-NSv_1tvISI2.1dJtc1W6H-fWPHcz_9wlzg.LWwCEfG_FbRc331pSXVGRSCvAPQfv-K1Kdkz9RWFW_Jn-Yn-RMMplxBK3evIGJ5XmRUOeltg2-cRTdG9g_drlT7yKfl5YFjKHCC-EPI4_6Y7UThohBPS83IbLONQGTZTbSMcmPG778pO0c27I32Lg-7XmS7iUXzRn7SDCkTXFp1WQqCLhTYY85-RvWVNT8QEfzfTweXyp0xrNhA0fjGYo3vlc4eLwQ
date: 1985-01-01
publication date: 1985-01-01
doi: 10.33341/sus.1631

Mordwinische Volksdichtung
type: item
description: --
subject: Suomalais-Ugrilaisen Seuran Toimituksia
  topic: section
subject: ersä
  topic: keywords
subject: moksha
  topic: keywords
subject: kielennäytteet
  topic: keywords
creator: Heikki Paasonen
creator: Paavo Ravila
rights: Copyright (c) 1938 Heikki Paasonen, Paavo Ravila https://c-info.fi/info/?token=kjb1-CkeJpzjlLo5.yvJf_3OloP-Q6n6OzZYQSQ.rAEZTGEVDp2GfiAg8K-QFVKJgSgkWIz1pD0a2l_mpWSa28gM8ddQewffmt30foyrvNdi2P2bKhvcLnM2tCO1SvA-Ptuc9_pl06W2Qxa3hC4UncwIFA-ga-QY03K0p24vMJ95IGlAu3DR04Jk0ta7OYsIyeqR3mPkaWIGoeNNheh3rPVe6PCgIV_UdM6uhX9EWW0mdymLYFO74kNCckwxHlMYjA
date: 1938-01-01
publication date: 1938-01-01
doi: 10.33341/sus.1629

Syrjänische Volksdichtung
type: item
description: --
subject: Suomalais-Ugrilaisen Seuran Toimituksia
  topic: section
subject: kielennäytteet
  topic: keywords
subject: komi
  topic: keywords
creator: Yrjö Wichmann
rights: Copyright (c) 1916 Yrjö Wichmann
date: 1916-01-01
publication date: 1916-01-01
doi: 10.33341/sus.1628

Näytteitä vepsän murteista
type: item
description: Alkulause Kesällä 1934 onnistui maist. LAURI POSTIn, yliopp. PAAVO SIRon sekä allekirjoittaneen päästä tutkimusmatkalle Venäjälle vepsäläisten luo. Maist. Postin oli (yliopiston stipendiaattina) määrä panna alulle suuri sanakirjatyö, ja sitä varten hän halusi tutustua vepsän murteisiin sekä alustavasti kerätä varsinkin sanastoa. Allekirjoittanut, joka 17 vuotta aikaisemmin oli saanut perehtyä etelävepsään, tahtoi päästä selville muun vepsän äänne- ja muoto-opista sekä samalla saada etelävepsäläiseen (julkaisemattomaan) lauseopin esimerkkikokoelmaansa lisiä vepsän muista murteista. Ylioppilas (nyttemmin maisteri) Paavo Siro, joka oli edellisen talvikauden kirjoitellut puhtaaksi etelävepsäläisiä sana- ja lausekokoelmiani ja siis ennakolta jossakin määrin perehtynyt vepsään, toimi matkalla apulaisenani, käyden eri paikoissa läpi ennen koottua sanastoa eroavaisuuksien selville saamista varten. Sen ohella hän keräsi, aluksi minun läsnäollessani ja ohjaamanani, kielennäytteitä — ja niistäpä rupesikin sukeutumaan tässä julkaistun kokoelman pohjallinen. Näytteitä näet kertyi kertymistään, ja enimmät ehdimme hänen kanssaan asianomaisten sanelijain läsnäollessa käydä läpi; suuressa kiireessämme jäi tarkistus tosin useasti varsin pinnalliseksi (väliin jäimme tähän työhön matkueemme lähdettyä kylästä ja tulimme perästä omia aikojamme), ja vihdoin Äänis-vepsän alueelle elo-syyskuun taitteessa jouduttuamme emme raskineet käyttää jäljellä olevia kalliita päiviä, joista jokainen antoi niin paljon uutta, enää ollenkaan aikaa vievään tarkistustyöhön. Kordelinin säätiön myöntämällä avustuksella sain maist. Siron syys- ja kevätlukukaudeksi luokseni kirjoittamaan puhtaaksi matkan saalistani, ja kun minullakin oli vähän kielennäytteitäkin, näytti niistä maist. Siron keräysten kanssa paisuvan julkaisemisen arvoinen kokoelma. Suomalais-ugrilainen Seura, joka oli meidät molemmat Vepsän-matkalle suorinut, halusi julkaista kokoelman ja pani meidät kevätkesällä viimeistelemään sitä painokuntoo…
subject: Suomalais-Ugrilaisen Seuran Toimituksia
  topic: section
subject: vepsä
  topic: keywords
subject: kielennäytteet
  topic: keywords
creator: Lauri Kettunen
creator: Paavo Siro
rights: Copyright (c) 1935 Lauri Kettunen; Paavo Siro https://c-info.fi/info/?token=3oGNFS0jA8w1rcpA.5APFgKCQpjRfJGWtFD5UyA.ywcyJ15YaLUz--2MRPFmhOUM_en6fSF5VMeLAnAwVVsGzFA674FEu0jzhUq4_SUES4kg4RRt35beYfQpoBZnyqhAwQLB297_0Tz3b0CBsbNPd5WjwnIS7fWbCCLcNDoG_hH1_OoMiv-_6TGuUDgu8C3JOf7-Lyj1gvhtvXfFJ5rzpnaFLzaI0ZDWkp-UxJz6Zo7oCiQ4eJERI4QQ7Oo1S7kM9bcGRw63djxbb3F5u4BNgOFZKYEqfHKT40YW3B2n_kAm7mcHaA
date: 1935-01-01
publication date: 1935-01-01
doi: 10.33341/sus.1621

Vatjan kielen Mahun murteen sanasto
type: item
description: (Ei abstraktia tai sellaiseksi katsottavaa esipuhetta.)
subject: Castrenianumin toimitteita
  topic: section
subject: sanakirjat
  topic: keywords
subject: vatjan kieli
  topic: keywords
subject: itämerensuomalaiset kielet
  topic: keywords
subject: dialektologia
  topic: keywords
subject: leksikografia
  topic: keywords
subject: leksikologia
  topic: keywords
creator: Lauri Kettunen
creator: Jarmo Elomaa
creator: Eino Koponen
creator: Leena Silfverberg
rights: Copyright (c) 1986 Lauri Kettunen; Jarmo Elomaa, Eino Koponen, Leena Silfverberg https://c-info.fi/info/?token=rT4jcL6sL1Zgm8pv.pClPxTw3F5wwYn_ncYI7RQ.P6dHzWtkQ52Geyl-Cp4CpBmO2YoduVZlEq2pdsfd7HPeZ-wz4bnDsmBFTBwovMGj4mFlPsl3E-MvZobLmB7_EVRJ4HQoR4_mhTkEJkIU7sbNLR1MGd95Te4qtDX9TDgeqqIFURKInC7AIlkB1IdSRMhbfBAyQqUBhCIfRDGESHVvM2dGoGZW0Qw2V_nsEHD5hlk9lzMa9-b3eebIdrGnXOIdzLoR6N2YVWob2nFmQidtLnKHdvif4J6Zpg6bg36wt9dKcobtCX_LFYw1Zo26TDh96Q
date: 1986-01-01
publication date: 1986-01-01
doi: 10.33341/sus.1580

Folia Hungarica 8
type: item
description: Bevezetés Ez a vázlatos, a legfontosabb témakörökre szorítkozó irodalomelméleti áttekintés a Helsinki Egyetem magyarszakos hallgatói számára készült. Ezzel magyarázható, hogy – bár tekintettel van az európai irodalom nagy folyamataira, s hivatkozik a görög, a francia, az orosz stb. irodalom legismertebb klasszikusaira – előszeretettel utal finn és magyar példákra. Az első rész (Az irodalmi műfajok és létformájuk) célja, hogy a leg alapvetőbb fogalmakat tisztázza, s ezáltal segítséget nyújtson a szemináriumi dolgozatot, szakdolgozatot író hallgatóknak a műelemzések során, valamint megismertessen az irodalommagyarázat legelemibb magyar terminusaival. A hagyományos irodalmi formák, műfajok ismerete nélkül ugyanis éppen a XX. század un. antiműfajainak, parodikus allúzióinak, intertextuális eljárásainak érzékelése ütközik nehézségekbe. Egy ilyen méretű munka nyilvánvalóan csak a leglényegesebb kérdéseket érintheti, s csupán korlátozott számú szakkönyvet tud felhasználni. Az első rész írása során legsűrűbben a következő művekből merítettem: Alastair Fowler: Kinds of Literature (An Introduction to the Theory of Genres and Modes), Oxford, 1982. Barta János – Kardos László – Nagy Miklós: Bevezetés az irodalomelméletbe és az irodalomtudományba, Bp. 1966. René Wellek: The History of Modern Criticism 1750-1950, London, 1961. Chris Baldick: The Concise Oford Dictionary of Literary Terms, Oxford, 1990. Természetes, hogy a műfajokkal, a műfajok létformájával kapcsolatban a saját megelőző könyveim eredményeit is felhasználtam, illetve továbbgondoltam: Brjuszov és az orosz szimbolista regény, Akadémiai Kiadó, Bp. 1973, 133 1. Arany János balladái, Tankönyvkiadó, Bp. 1988. 248 1. A magyar verses regény, Akadémiai Kiadó, Bp. 1990. 314 1. A műfajok jellegéről és fejlődéséről legújabban publikált dolgozataim, melyek az itt érintett dilemmák részletesebb kifejtését tartalmazzák: Egyensúlyteremtés és műfaji tagozódás (A nemzeti klasszicizmus fogalmához), Irodalomtörténet, 1995. 1. 92-101 …
subject: Castrenianumin toimitteita
  topic: section
subject: unkarinkielinen kirjallisuus
  topic: keywords
subject: kirjallisuudentutkimus
  topic: keywords
subject: genret
  topic: keywords
subject: kirjallisuudenhistoria
  topic: keywords
subject: unkarin kieli
  topic: keywords
subject: tyylintutkimus
  topic: keywords
subject: kirjallisuuden kieli
  topic: keywords
creator: László Imre
rights: Copyright (c) 1996 László Imre
date: 1996-01-01
publication date: 1996-01-01
doi: 10.33341/sus.1579

Castrenianum
type: item
description: (Ei abstraktia tai sellaiseksi katsottavaa esipuhetta.)
subject: Castrenianumin toimitteita
  topic: section
subject: suomen kieli
  topic: keywords
subject: tutkimuslaitokset
  topic: keywords
subject: suomalais-ugrilaiset kielet
  topic: keywords
subject: uralilaiset kielet
  topic: keywords
subject: itämerensuomalaiset kielet
  topic: keywords
subject: kielteno
  topic: keywords
subject: tutkimus
  topic: keywords
subject: kielitiede
  topic: keywords
creator: Eila Hämäläinen
creator: Kaisu Juusela
creator: Ingrid Schellbach-Kopra
creator: Aulis J. Joki
creator: Terho Itkonen
creator: Mikko Korhonen
creator: Kaija Metsä-Heikkilä
creator: Eeva Maria Närhi
creator: Eira Penttinen
creator: Jorma Rekunen
creator: Irene Hellemaa
creator: Kaarina Karemo
creator: Tuomo Tuomi
creator: Jaakko Yli-Paavola
creator: Riitta Suhonen
creator: Pertti Virtaranta
rights: Copyright (c) 1975 Eila Hämäläinen, Kaisu Juusela, Ingrid Schellbach-Kopra; Aulis J. Joki, Terho Itkonen, Mikko Korhonen, Kaija Metsä-Heikkilä, Eeva Maria Närhi, Eira Penttinen, Jorma Rekunen, Irene Hellemaa, Tuomo Tuomi, Kaarina Karemo, Jaakko Yli-Paavola, Riitta Suhonen, Pertti Virtaranta https://c-info.fi/info/?token=rT4jcL6sL1Zgm8pv.pClPxTw3F5wwYn_ncYI7RQ.P6dHzWtkQ52Geyl-Cp4CpBmO2YoduVZlEq2pdsfd7HPeZ-wz4bnDsmBFTBwovMGj4mFlPsl3E-MvZobLmB7_EVRJ4HQoR4_mhTkEJkIU7sbNLR1MGd95Te4qtDX9TDgeqqIFURKInC7AIlkB1IdSRMhbfBAyQqUBhCIfRDGESHVvM2dGoGZW0Qw2V_nsEHD5hlk9lzMa9-b3eebIdrGnXOIdzLoR6N2YVWob2nFmQidtLnKHdvif4J6Zpg6bg36wt9dKcobtCX_LFYw1Zo26TDh96Q
date: 1975-01-01
publication date: 1975-01-01
doi: 10.33341/sus.1572

Ulkomaanlehtorit Unkarissa 17.–22.5.1982
type: item
description: Alkusanat Ulkomaanlehtori- ja kielikurssiasiain neuvottelukunnan (UKANin) aloitteesta järjestettiin Unkarissa 17. - 22.5.1982 neuvottelupäivät Keski- ja Etelä-Euroopassa toimiville suomen kielen lehtoreille ja heidän esimiehilleen. Osanottajiksi kutsuttiin myös Suomen yliopistoissa toimineet, kotimaahansa jo palanneet unkarin kielen lehtorit. Suomen opetusministeriötä kokouksessa edustivat kansliapäällikkö Jaakko Numminen, kulttuuriasiainneuvos Ritva Kaipio ja kulttuurisihteeri Raija Kallinen sekä UKANia sen puheenjohtaja prof. Pertti Virtaranta ja neuvottelukunnan jäsen prof. Mikko Korhonen. Neuvottelupäivien ohjelma oli runsas, monipuolinen. Esitelmät jaettiin osanottajille (muutamat tiivistelminä). Päivien aikana heräsi ajatus, että kokousmateriaali olisi kokonaisuudessaan syytä julkaista; se olisi hyödyksi ei vain mukana olleille vaan muillekin ulkomaalaisopetuksesta kiinnostuneille. Suomem opetusministeriön myönnettyä painatukseen tarvittavat varat me allekirjoittaneet lupauduimme sen toimittajiksi. Esitelmien kieliasusta on huolehtinut hum. kand. Leena Maijala. Käsikirjoituksen on offsetpainatusta varten kirjoittanut ylioppilas Johanna Laakso. Kiitämme heitä huolellisesta ja nopeasti tehdystä työstä. Samoin kiitämme kaikkia lehtorikokouksessa esiintyneitä siitä, että he ovat antaneet esitelmänsä julkaistavaksi. Helsingissä maaliskuussa 1983 Mikko Korhonen Pertti Virtaranta
subject: Castrenianumin toimitteita
  topic: section
subject: kieltenopetus
  topic: keywords
subject: suomalais-ugrilaiset kielet
  topic: keywords
subject: tutkimus
  topic: keywords
subject: unkarin kieli
  topic: keywords
subject: kulttuurikosketukset
  topic: keywords
subject: suomen kieli
  topic: keywords
subject: suomi toisena kielenä
  topic: keywords
subject: ulkomaalaiset
  topic: keywords
subject: aikuisopetus
  topic: keywords
creator: Mikko Korhonen
creator: Pertti Virtaranta
creator: Péter Domokos
creator: Gábor Bereczki
creator: Endre Gombár
creator: Péter Hajdú
creator: Ulla Hauhia-Nagy
creator: László Jakab
creator: Béla Kálmán
creator: György Lakó
creator: Mai Bereczki
creator: Tibor Mikola
creator: Jaakko Numminen
creator: István Nyirkos
creator: Enikő Szíj
creator: Vilmos Voigt
rights: Copyright (c) 1983 Mikko Korhonen, Pertti Virtaranta; Péter Domokos, Gábor Bereczki, Endre Gombár, Péter Hajdú, Ulla Hauhia-Nagy, László Jakab, Béla Kálmán, György Lakó, Mai Bereczki, Tibor Mikola, Jaakko Numminen, István Nyirkos, Enikő Szíj, Vilmos Voigt https://c-info.fi/info/?token=rT4jcL6sL1Zgm8pv.pClPxTw3F5wwYn_ncYI7RQ.P6dHzWtkQ52Geyl-Cp4CpBmO2YoduVZlEq2pdsfd7HPeZ-wz4bnDsmBFTBwovMGj4mFlPsl3E-MvZobLmB7_EVRJ4HQoR4_mhTkEJkIU7sbNLR1MGd95Te4qtDX9TDgeqqIFURKInC7AIlkB1IdSRMhbfBAyQqUBhCIfRDGESHVvM2dGoGZW0Qw2V_nsEHD5hlk9lzMa9-b3eebIdrGnXOIdzLoR6N2YVWob2nFmQidtLnKHdvif4J6Zpg6bg36wt9dKcobtCX_LFYw1Zo26TDh96Q
date: 1983-01-01
publication date: 1983-01-01
doi: 10.33341/sus.1567

75 vuotta viroa Helsingin yliopistossa
type: item
description: Esipuhe Marraskuun 23. päivänä 1998 järjestivät Helsingin yliopiston suomalais-ugrilainen laitos ja Tuglas-seura seminaarin Viron kielen ja kulttuurin opettaminen Suomiessa – viron kielen lehtoraatti 75 vuotta. Seminaarissa esitelmöivät lähes kaikki elossa olevat viron kieltä Helsingin yliopistossa opettaneet syntyperäiset virolaiset. Nyt kokoelmana ilmestyvien esitelmien kantavana yhteisenä teemana oli suomalais-virolainen kulttuurivaihto. Esitelmissä ilmaistiin iloa siitä, että viron kielen opetus Helsingin yliopistossa oli hyvällä tolalla. Itämerensuomalaisten kielten pääaineopiskelijoiden keskuudessa viron kielen ja kulttuurin linja oli suosiossa ja uuden linjan pääaineopiskelijoiden ensimmäinen aalto juuri valmistumassa. Nyt, vuotta myöhemmin, kun artikkelikokoelma ilmestyy, viron kielen vierailevaa professoria ei ole enää voitu määrärahojen puutteessa kutsua. Viron kielen ja kulttuurin linjalla pääaineopintojaan suorittavien mahdollisuudet saada aine- ja syventävien opintojen opetusta ovat oleellisesti heikentyneet. Toivomme, että artikkelikokoelma omalta osaltaan viittaisi tietä tästä eteenpäinkin. Suomen ja Viron kulttuurisuhteissa Helsingin ja Tarton yliopistoilla on perinteinen ja merkittävä rooli. Ilman tiivistä korkeakouluyhteistyötä kulttuurivaihto jää vaille yhtä aivan oleellista ulottuvuuttaan. Myös tämän kirjan esitelmät kertovat osaltaan siitä, miten monesta näkökulmasta Suomen ja Viron kulttuurien leikkauspisteitä voidaan tarkastella ja miten paljon niitä on. Tartossa ja Helsingissä marraskuussa 1999 Toimittajat
subject: Castrenianumin toimitteita
  topic: section
subject: viron kieli
  topic: keywords
subject: opetus
  topic: keywords
subject: historia
  topic: keywords
subject: korkeakouluopetus
  topic: keywords
subject: leksikografia
  topic: keywords
subject: sanakirjat
  topic: keywords
subject: suomen kieli
  topic: keywords
subject: vironkielinen kirjallisuus
  topic: keywords
subject: kulttuurisuhteet
  topic: keywords
subject: seminaarit
  topic: keywords
subject: kulttuurikosketukset
  topic: keywords
subject: yliopistot
  topic: keywords
subject: kieltenopetus
  topic: keywords
subject: oppihistoria
  topic: keywords
creator: Reet Kasik
creator: Leena Huima
creator: Mati Erelt
creator: Riho Grünthal
creator: Tiit Hennoste
creator: Ants Järv
creator: Birute Klaas
creator: Ago Künnap
creator: Helga Laanpere
creator: Helle Metslang
creator: Hoide Sikk
creator: Seppo Suhonen
creator: Ele Süvalep
creator: Haldur Õim
rights: Copyright (c) 1999 Reet Kasik, Leena Huima; Mati Erelt, Riho Grünthal, Tiit Hennoste, Ants Järv, Birute Klaas, Ago Künnap, Helga Laanpere, Helle Metslang, Hoide Sikk, Seppo Suhonen, Ele Süvalep, Haldur Õim https://c-info.fi/info/?token=rT4jcL6sL1Zgm8pv.pClPxTw3F5wwYn_ncYI7RQ.P6dHzWtkQ52Geyl-Cp4CpBmO2YoduVZlEq2pdsfd7HPeZ-wz4bnDsmBFTBwovMGj4mFlPsl3E-MvZobLmB7_EVRJ4HQoR4_mhTkEJkIU7sbNLR1MGd95Te4qtDX9TDgeqqIFURKInC7AIlkB1IdSRMhbfBAyQqUBhCIfRDGESHVvM2dGoGZW0Qw2V_nsEHD5hlk9lzMa9-b3eebIdrGnXOIdzLoR6N2YVWob2nFmQidtLnKHdvif4J6Zpg6bg36wt9dKcobtCX_LFYw1Zo26TDh96Q
date: 1999-01-01
publication date: 1999-01-01
doi: 10.33341/sus.1565

Folia Hungarica 9
type: item
description: Alkusanat Tämä kirja on unkarilais-suomalainen siten, että kirjoittajista yhdeksän on unkarilaista syntyperää ja kuusi suomalaisia. Kuusi kirjoittajaa on Helsingin yliopiston suomalais-ugrilaisen laitoksen nykyisiä tai entisiä opettajia. Suomentajat ovat saman laitoksen opiskelijoita. Useimmat kirjoitukset pohjautuvat laitoksemme Helsingin yliopistossa järjestämässä seminaarissa pidettyihin esitelmiin. László Imre vetää Unkarin kirjallisuuden yhteyksiä Eurooppaan Suomen kirjallisuuteen vertaillen. Zoltán Kenyeresin aiheena on unkarilaisen aikakauslehden Nyugatin (Länsi) toiminta, András Görömbei keskittyy unkarilaisiin Slovakian, Jugoslavian ja Romanian vähemmistökulttuureihin. Hainalka Makra tarkastelee Unkarin kirjallisuuden yleisiä ongelmia vuosituhannen vaihteessa. István Szathmárin välityksellä saamme tutustua unkarilaisen kirjallisuuden kääntämiseen. Nimenomaan saamelaisrunouden kääntämistä valottaa Johanna Domokos. Hyvin elävän näkökulman nykyunkarilaiseen proosataiteeseen antaa Hannu Launonen Péter Esterházyn suomentajana. Esterházy on esillä yhdessä Claudio Magrisin kanssa myös Péter Sárközyn tutkielmassa heidän Tonava-kirjoistaan. Fragmenttien viehätyksestä voimme nauttia Anna Hollstenin avulla. H. K. Riikonen johdattelee lukijan viehättävästi György Konrádin maailmaan. Olga Huotarin artikkelin luettuamme tiedämme paljon enemmän István Orkényin suhteesta groteskiin. Samantapaisen näkökulman ulottaa József Máté myös virolaiseen kirjailijaan Arvo Valtoniin, jonka novelleissa on kosolti myös absurdiksi luokiteltavaa. Viihdekirjallisuuskin pääsee mukaan tähän julkaisuun Anna Tarvaisen tarkastellessa Jenő Rejtön seikkailuromaaneja. Kevyt tunnelma jatkuu Heino Nyyssösen tutkielmassa János Bródyn rock-teksteistä. Kokoelman päättävät sopivasti Éva Gerevich-Kopteffin mietteet kulttuurien kohtaamisista. Tämän teoksen kirjoitusten julkaisukuntoon muokkaamisessa on suurimman työn ovat tehneet laitoksemme amanuenssi Katariina Grämer ja suomen kielen laitoksen kirjaston…
subject: Castrenianumin toimitteita
  topic: section
subject: kulttuurisuhteet
  topic: keywords
subject: tieteellinen yhteistyö
  topic: keywords
subject: kansainväliset suhteet
  topic: keywords
subject: kansainvälinen yhteistyö
  topic: keywords
subject: kirjallisuudenhistoria
  topic: keywords
subject: vertaileva kirjallisuudentutkimus
  topic: keywords
subject: unkarinkielinen kirjallisuus
  topic: keywords
subject: suomenkielinen kirjallisuus
  topic: keywords
subject: vironkielinen kirjallisuus
  topic: keywords
subject: saamenkielinen kirjallisuus
  topic: keywords
creator: Katariina Grämer
creator: Kirsi Luukkanen
creator: Johanna Domokos
creator: Éva Gerevich-Kopteff
creator: András Görömbei
creator: Anna Hollsten
creator: Olga Huotari
creator: László Imre
creator: Zoltán Kenyeres
creator: Hannu Launonen
creator: Hajnalka Makra
creator: József Maté
creator: Heino Nyyssönen
creator: H. K. Riikonen
creator: Péter Sárközy
creator: Seppo Suhonen
creator: István Szathmári
creator: Anna Tarvainen
rights: Copyright (c) 1998 Katariina Grämer, Kirsi Luukkanen; Johanna Domokos, Éva Gerevich-Kopteff, András Görömbei, Anna Hollsten, Olga Huotari, László Imre, Zoltán Kenyeres, Hannu Launonen, Hajnalka Makra, József Maté, Heino Nyyssönen, H. K. Riikonen, Péter Sárközy, Seppo Suhonen, István Szathmári, Anna Tarvainen https://c-info.fi/info/?token=rT4jcL6sL1Zgm8pv.pClPxTw3F5wwYn_ncYI7RQ.P6dHzWtkQ52Geyl-Cp4CpBmO2YoduVZlEq2pdsfd7HPeZ-wz4bnDsmBFTBwovMGj4mFlPsl3E-MvZobLmB7_EVRJ4HQoR4_mhTkEJkIU7sbNLR1MGd95Te4qtDX9TDgeqqIFURKInC7AIlkB1IdSRMhbfBAyQqUBhCIfRDGESHVvM2dGoGZW0Qw2V_nsEHD5hlk9lzMa9-b3eebIdrGnXOIdzLoR6N2YVWob2nFmQidtLnKHdvif4J6Zpg6bg36wt9dKcobtCX_LFYw1Zo26TDh96Q
date: 1998-01-01
publication date: 1998-01-01
doi: 10.33341/sus.1564

Folia Hungarica 7
type: item
description: Alkusanat Unkarin kulttuuri- ja tiedekeskuksen tärkeimpiin tehtäviin on aina kuulunut suomalaisen hungarologisen tutkimuksen järjestäminen ja tukeminen. Edeltäjäni, István Nyirkos järjesti säännöllisesti hungarologiaan liittyviä tapahtumia; niistä viimeisenä tieteen ja kulttuurin seminaa- rin 28. toukokuuta 1993. Seminaarissa pidettiin 26 esitelmää, joista 21 julkaistaan tässä kirjassa. Muutamalta esitelmöitsijältä emme käsikirjoitus- ta pyynnöistä huolimatta saaneet, joten valitettavasti tämä artikkelikokoelma ei ole aivan täydellinen. Kuten sisällysluettelostakin näkyy, suurin osa esitelmöitsijöistä käsitteli unkarilais-suomalaisia yhteyksiä, ja tästä saatiin kirjalle yksikertainen, mutta sisältöä hyvin kuvaava otsikko. Yhteyksiä-artikkelikokoelmaan perehtyessään voi jälleen kerran vakuuttua Unkarin ja Suomen tiedesuhteiden ja kulttuuriyhteyksien laajuudesta ja monimuotoisuudesta. Teoksesta saa myös käsityksen siitä, kuinka laajalti Suomessa harjoitetaan hungarologista tutkimusta – sanan avarassa merkityksessä – ja kuinka korkeatasoista tuo tutkimus on. Suomalaisen hungarologian voi odottaa saavan edelleen nostetta, sillä tänä vuonna hungarologian yliopisto-opetus lisääntyy edelleen, erityisesti Jyväskylässä. Lisäksi viime huhtikuussa aloitti toimintansa Suomen Akatemian tukema suomalaisten hungarologien verkosto, joka asetti tavoitteekseen kahden vuosittaisen seminaarin järjestämisen lisäksi jäsentensä toiminnan koordinoinnin ja toimivan tiedotusjärjestelmän luomisen. Myös omaa julkaisutoimintaa on suunniteltu; toivottavasti verkoston onnistuu hankkia rahoitusta myös siihen. Tämä kokoelma on tarkoitettu kaikille niille, jotka ovat kiinnostuneita unkarilais-suomalaisista kulttuurin ja tieteen alojen yhteyksistä. Artikkelit julkaistaan taloudellisista ja käytännöllisistä syistä vain suomeksi – kuitenkin siinä toivossa, että se löytäisi myös unkarilaisia lukijoita. Haluan kiittää vielä professori Seppo Suhosta, joka otti tämän julkaisun toimittamaansa maineikkaaseen…
subject: Castrenianumin toimitteita
  topic: section
subject: kulttuurisuhteet
  topic: keywords
subject: kansainväliset suhteet
  topic: keywords
subject: kansainvälinen yhteistyö
  topic: keywords
subject: tieteellinen yhteistyö
  topic: keywords
creator: Mikko Cajanus
creator: Sándor Csúcs
creator: Erkki Eskelinen
creator: Éva Gerevich-Kopteff
creator: Antti Heikkilä
creator: László Imre
creator: Juhani Huotari
creator: Árpád Jelinkó
creator: Mirja Kalliopuska
creator: Paavo Kettunen
creator: Ulla-Maija Kulonen
creator: Tuomo Lahdelma
creator: Hannu Launonen
creator: Ildikó Lehtinen
creator: Simo Liukkonen
creator: Reima T. A. Luoto
creator: Heino Nyyssönen
creator: Olga Huotari
creator: Kadi Raudalainen
creator: Pekka Sallila
creator: Judith Varga
creator: Hannu Viranto
creator: Martti Voipio
rights: Copyright (c) 1994 Mikko Cajanus, Sándor Csúcs; Erkki Eskelinen, Éva Gerevich-Kopteff, Antti Heikkilä, László Imre, Juhani Huotari, Árpád Jelinkó, Mirja Kalliopuska, Paavo Kettunen, Ulla-Maija Kulonen, Tuomo Lahdelma, Hannu Launonen, Ildikó Lehtinen, Simo Liukkonen, Reima T. A. Luoto, Heino Nyyssönen, Olga Huotari, Kadi Raudalainen, Pekka Sallila, Judith Varga, Hannu Viranto, Martti Voipio https://c-info.fi/info/?token=rT4jcL6sL1Zgm8pv.pClPxTw3F5wwYn_ncYI7RQ.P6dHzWtkQ52Geyl-Cp4CpBmO2YoduVZlEq2pdsfd7HPeZ-wz4bnDsmBFTBwovMGj4mFlPsl3E-MvZobLmB7_EVRJ4HQoR4_mhTkEJkIU7sbNLR1MGd95Te4qtDX9TDgeqqIFURKInC7AIlkB1IdSRMhbfBAyQqUBhCIfRDGESHVvM2dGoGZW0Qw2V_nsEHD5hlk9lzMa9-b3eebIdrGnXOIdzLoR6N2YVWob2nFmQidtLnKHdvif4J6Zpg6bg36wt9dKcobtCX_LFYw1Zo26TDh96Q
date: 1994-01-01
publication date: 1994-01-01
doi: 10.33341/sus.1469

Castrenianum
type: item
description: (Ei abstraktia tai sellaiseksi katsottavaa esipuhetta)
subject: Castrenianumin toimitteita
  topic: section
subject: suomen kieli
  topic: keywords
subject: tutkimuslaitokset
  topic: keywords
subject: suomalais-ugrilaiset kielet
  topic: keywords
subject: uralilaiset kielet
  topic: keywords
subject: itämerensuomalaiset kielet
  topic: keywords
subject: kieltenopetus
  topic: keywords
subject: tutkimus
  topic: keywords
subject: kielitiede
  topic: keywords
creator: Eila Hämäläinen
creator: Kaisu Juusela
creator: Irene Hellemaa
creator: Terho Itkonen
creator: Aulis J. Joki
creator: Kaarina Karemo
creator: Mikko Korhonen
creator: Kaija Metsä-Heikkilä
creator: Eeva Maria Närhi
creator: Eira Penttinen
creator: Jorma Rekunen
creator: Riitta Suhonen
creator: Tuomo Tuomi
creator: Pertti Virtaranta
creator: Jaakko Yli-Paavola
creator: Pentti Sammallahti
rights: Copyright (c) 1975 Eila Hämäläinen, Kaisu Juusela; Aulis J. Joki, Terho Itkonen, Mikko Korhonen, Kaija Metsä-Heikkilä, Eeva Maria Närhi, Eira Penttinen, Jorma Rekunen, Irene Hellemaa, Tuomo Tuomi, Kaarina Karemo, Jaakko Yli-Paavola, Riitta Suhonen, Pertti Virtaranta; Pentti Sammallahti https://c-info.fi/info/?token=rT4jcL6sL1Zgm8pv.pClPxTw3F5wwYn_ncYI7RQ.P6dHzWtkQ52Geyl-Cp4CpBmO2YoduVZlEq2pdsfd7HPeZ-wz4bnDsmBFTBwovMGj4mFlPsl3E-MvZobLmB7_EVRJ4HQoR4_mhTkEJkIU7sbNLR1MGd95Te4qtDX9TDgeqqIFURKInC7AIlkB1IdSRMhbfBAyQqUBhCIfRDGESHVvM2dGoGZW0Qw2V_nsEHD5hlk9lzMa9-b3eebIdrGnXOIdzLoR6N2YVWob2nFmQidtLnKHdvif4J6Zpg6bg36wt9dKcobtCX_LFYw1Zo26TDh96Q
date: 1975-01-01
publication date: 1975-01-01
doi: 10.33341/sus.1465

Tähtiä lumessa
type: item
description: (Ei abstraktia tai tällaiseksi katsottavaa esipuhetta)
subject: Castrenianumin toimitteita
  topic: section
subject: mordvan kieli
  topic: keywords
subject: mordvankielinen kirjallisuus
  topic: keywords
subject: käännökset
  topic: keywords
subject: suomen kieli
  topic: keywords
subject: kielennäytteet
  topic: keywords
subject: kirjallisuuden kieli
  topic: keywords
subject: runoilijat
  topic: keywords
subject: liittovaltio
  topic: keywords
creator: Raija Bartens
rights: Copyright (c) 2004 Raija Bartens
date: 2004-01-01
publication date: 2004-01-01
doi: 10.33341/sus.1461

Suuren Guslin kaiku
type: item
description: (Ei abstraktia tai tällaiseksi katsottavaa esipuhetta)
subject: Castrenianumin toimitteita
  topic: section
subject: lyriikka
  topic: keywords
subject: udmurtit
  topic: keywords
subject: udmurtin kieli
  topic: keywords
creator: Raija Bartens
rights: Copyright (c) 1995 Raija Bartens https://c-info.fi/info/?token=rT4jcL6sL1Zgm8pv.pClPxTw3F5wwYn_ncYI7RQ.P6dHzWtkQ52Geyl-Cp4CpBmO2YoduVZlEq2pdsfd7HPeZ-wz4bnDsmBFTBwovMGj4mFlPsl3E-MvZobLmB7_EVRJ4HQoR4_mhTkEJkIU7sbNLR1MGd95Te4qtDX9TDgeqqIFURKInC7AIlkB1IdSRMhbfBAyQqUBhCIfRDGESHVvM2dGoGZW0Qw2V_nsEHD5hlk9lzMa9-b3eebIdrGnXOIdzLoR6N2YVWob2nFmQidtLnKHdvif4J6Zpg6bg36wt9dKcobtCX_LFYw1Zo26TDh96Q
date: 1995-01-01
publication date: 1995-01-01
doi: 10.33341/sus.1460

Komin kansan ensimmäinen runoilija
type: item
description: Lukijalle I. A. Kuratov (1839 – 1875), suomalais-ugrilaista sukukieltämme puhuvien komien eli syrjäänien suuri runoilija, toimi opettajana ja keisarillisen sotilashallinnon virkamiehenä, ei eläessään saavuttanut kuuluisuutta runoilijana eikä ennen kuolemaansa edes saanut runoistaan julki kuin muutaman kappaleen. Itse asiassa hänen koko säilynyt tuotantonsa – runoja, runoelmia, venäläisen, eurooppalaisen ja itämaisen runouden käännöksiä ym. – oli välillä vaarassa joutua kadoksiin jo ennen tunnetuksi tuloaan. Myös Kuratovin elämäntarina täyttää traagisen runoilijakohtalon mitat: hänen monenlaisten vastoinkäymisten ja sisäisten etsintöjen täyttämä elämänsä katkesi varhain keuhkotautiin. Komin kieli oli noihin aikoihin kirjakieltä vailla, jokseenkin viljelemätön, ja sitä selvempää runoilijalahjakkuutta Kuratov osoittikin ryhtyessään uskaliaasti taivuttamaan sitä eurooppalaisen runouden mittoihin. Uhkayritys onnistui: Kuratovin teknisesti loistokas lyriikka laski pohjan komien kansalliselle taiderunoudelle. 1920-luvulta lähtien, jolloin Kuratovin runous Kominmaalla tuli tunnetuksi, häntä on kunnioitettu kansallisrunoilijana, komien Aleksis Kivenä – Kiveä hänessä muistuttaakin murheellisten elämänvaiheiden ohella hänen usein tummasävyisen runoutensa vilpitön tunteikkuus. Kunnioittaakseen komien suurta runoilijaa, lahjakkuutta, joka osoitti, millainen elinvoima voi piillä myös "pienessä" kielessä ja kulttuurissa, Helsingin yliopiston suomalais-ugrilainen laitos järjesti 30. marraskuuta 1989, Kuratovin syntymän 150:ntenä juhlavuonna ja 114 vuoden ja yhden päivän kuluttua hänen kuolinyöstään, pienen mutta tiiviin ja lämmintunnelmaisen Kuratov-symposiumin, jossa Tallinnassa toimiva komilainen tutkija Adolf Turkin kertoi Turkinin elämänvaiheista ja toiminnasta, Raija Bartens käsitteli esitelmässään Kuratovin Jumalakuvaa ja Paula Kokkonen adjektiiveja Kuratovin kielessä. Nämä esitelmät sekä joukko tilaisuudessa esitettyjä Kuratovin runojen suomennoksia julkaistaan nyt kirjan mu…
subject: Castrenianumin toimitteita
  topic: section
subject: runoilijat
  topic: keywords
subject: kirjallisuus
  topic: keywords
subject: komit
  topic: keywords
subject: kominkielinen kirjallisuus
  topic: keywords
subject: komin kieli
  topic: keywords
subject: kirjailijat
  topic: keywords
subject: lyriikka
  topic: keywords
creator: Johanna Laakso
creator: Raija Bartens
creator: Paula Kokkonen
creator: Adolf Turkin
rights: Copyright (c) 1990 Johanna Laakso; Raija Bartens, Paula Kokkonen, Adolf Turkin https://c-info.fi/info/?token=rT4jcL6sL1Zgm8pv.pClPxTw3F5wwYn_ncYI7RQ.P6dHzWtkQ52Geyl-Cp4CpBmO2YoduVZlEq2pdsfd7HPeZ-wz4bnDsmBFTBwovMGj4mFlPsl3E-MvZobLmB7_EVRJ4HQoR4_mhTkEJkIU7sbNLR1MGd95Te4qtDX9TDgeqqIFURKInC7AIlkB1IdSRMhbfBAyQqUBhCIfRDGESHVvM2dGoGZW0Qw2V_nsEHD5hlk9lzMa9-b3eebIdrGnXOIdzLoR6N2YVWob2nFmQidtLnKHdvif4J6Zpg6bg36wt9dKcobtCX_LFYw1Zo26TDh96Q
date: 1990-01-01
publication date: 1990-01-01
doi: 10.33341/sus.1459

Folia Hungarica 2
type: item
description: (Ei abstraktia tai tällaiseksi katsottavaa esipuhetta)
subject: Castrenianumin toimitteita
  topic: section
subject: unkarin kieli
  topic: keywords
subject: unkarilaiset
  topic: keywords
subject: suomalaiset
  topic: keywords
subject: kulttuurikosketukset
  topic: keywords
subject: Suomi
  topic: keywords
subject: Unkari
  topic: keywords
creator: Ilkka Firon
creator: Mikko Korhonen
creator: Éva Gerevich-Kopteff
creator: Matti Hosia
creator: Olga Huotari
creator: Urpo Kivikari
creator: Hannu Launonen
creator: Aarne Laurila
creator: Ildikó Lehtinen
creator: Marjatta Manni-Hämäläinen
creator: Judit Mäkinen
creator: Heikki Paunonen
creator: Veronica Stolte-Heiskanen
creator: István Szathmári
creator: Viljo Tervonen
creator: Olli Vehviläinen
rights: Copyright (c) 1987 Ilkka Firon, Mikko Korhonen; Éva Gerevich-Kopteff, Matti Hosia, Olga Huotari, Urpo Kivikari, Hannu Launonen, Aarne Laurila, Ildikó Lehtinen, Marjatta Manni-Hämäläinen, Judit Mäkinen, Heikki Paunonen, Veronica Stolte-Heiskanen, István Szathmári, Viljo Tervonen, Olli Vehviläinen https://c-info.fi/info/?token=rT4jcL6sL1Zgm8pv.pClPxTw3F5wwYn_ncYI7RQ.P6dHzWtkQ52Geyl-Cp4CpBmO2YoduVZlEq2pdsfd7HPeZ-wz4bnDsmBFTBwovMGj4mFlPsl3E-MvZobLmB7_EVRJ4HQoR4_mhTkEJkIU7sbNLR1MGd95Te4qtDX9TDgeqqIFURKInC7AIlkB1IdSRMhbfBAyQqUBhCIfRDGESHVvM2dGoGZW0Qw2V_nsEHD5hlk9lzMa9-b3eebIdrGnXOIdzLoR6N2YVWob2nFmQidtLnKHdvif4J6Zpg6bg36wt9dKcobtCX_LFYw1Zo26TDh96Q
date: 1987-01-01
publication date: 1987-01-01
doi: 10.33341/sus.1457

Murrenäytteitä sadan vuoden takaa
type: item
description: (Ei abstraktia tai tällaiseksi katsottavaa esipuhetta)
subject: Castrenianumin toimitteita
  topic: section
creator: Kaisu Juusela
creator: Heikki Paunonen
rights: Copyright (c) 1978 Kaisu Juusela, Heikki Paunonen https://c-info.fi/info/?token=rT4jcL6sL1Zgm8pv.pClPxTw3F5wwYn_ncYI7RQ.P6dHzWtkQ52Geyl-Cp4CpBmO2YoduVZlEq2pdsfd7HPeZ-wz4bnDsmBFTBwovMGj4mFlPsl3E-MvZobLmB7_EVRJ4HQoR4_mhTkEJkIU7sbNLR1MGd95Te4qtDX9TDgeqqIFURKInC7AIlkB1IdSRMhbfBAyQqUBhCIfRDGESHVvM2dGoGZW0Qw2V_nsEHD5hlk9lzMa9-b3eebIdrGnXOIdzLoR6N2YVWob2nFmQidtLnKHdvif4J6Zpg6bg36wt9dKcobtCX_LFYw1Zo26TDh96Q
date: 1978-01-01
publication date: 1978-01-01
doi: 10.33341/sus.1456

Livvistä liiviin
type: item
description: Esipuhe Tämä työ pyrkii selvittämään itämerensuomalaisten kielten ja kansojen nimitysten alkuperää etymologian kannalta, mutta olen pyrkinyt ottamaan huomioon myös muun (esi)historiaa koskevan tutkimuksen, jos se vaikuttaa olennaisesti etnonyymeistä esitettyjen teorioiden arviointiin. Monet itämerensuomalaisista kielten ja kansojen nimitykset ovat taustaltaan hämäriä, eikä niitä voida selittää uskottavasti pelkästään tavallisen etymologisen tai nimistöntutkimuksen metodein. Kielten ja kansojen nimitysten menneisyydellä onkin usein kiinteä yhteys alue- ja asutushistoriaan. Käsitys Suomenlahden ympäristön kielellisestä ja etnisestä esihistoriasta on muuttunut melkoisesti viimeisen parinkymmenen vuoden kuluessa, ja se tarjoaa uusia haasteita myös etnonyymien taustan rekonstruoinnille. Johdantoluvussa käsittelen mm. keskeisiä historiallisia lähteitä, etnonyymien suhdetta paikannimiin sekä etnonyymien semanttisia ja rakenteellisia ominaisuuksia. Kutakin etnonyymiä tarkastelen ensin nykykielistä tunnetun käytön ja merkityksen kannalta. Vanhoissa kirjoituksissa, kronikoissa ja saagoissa esiintyvistä etnonyymisistä viitteistä olen koonnut vanhimpia ja etymologisen analyysin kannalta olennaisimpia mainintoja. Usealle itämerensuomalaisista kielistä ja kansoista käytetylle nimitykselle on esitetty mitä erilaisimpia teorioita, joista suuri osa on satunnaisia sanarinnastuksia. Joitakin niistä olen luonnehtinut myös työssäni. Aiheen moniulotteisuutta kuvaavat yhteydet useisiin tieteenaloihin; historiaan, arkeologiaan, jopa kansanrunouteen. Kielennäytteet ja sanat olen yleensä esittänyt lähteen mukaisessa kirjoitusasussa. Joiltakin osin lopputulos voi olla epäjohdonmukainen; esim. pohjoissaamesta peräisin olevat muodot olen pyrkinyt esittämään tieteellisessä käytössä vakiintuneella Nielsenin ortografialla, mutta jotkin uusista sanakirjoista poimitut vertailukohteet ovat uuden ortografian mukaisia. Kirja perustuu samannimiseen vuoden 1996 toukokuussa valmistuneeseen ja syyskuussa h…
subject: Castrenianumin toimitteita
  topic: section
subject: itämerensuomalaiset kielet
  topic: keywords
subject: etymologia
  topic: keywords
subject: nimistöntutkimus
  topic: keywords
creator: Riho Grünthal
rights: Copyright (c) 1997 Riho Grünthal https://c-info.fi/info/?token=rT4jcL6sL1Zgm8pv.pClPxTw3F5wwYn_ncYI7RQ.P6dHzWtkQ52Geyl-Cp4CpBmO2YoduVZlEq2pdsfd7HPeZ-wz4bnDsmBFTBwovMGj4mFlPsl3E-MvZobLmB7_EVRJ4HQoR4_mhTkEJkIU7sbNLR1MGd95Te4qtDX9TDgeqqIFURKInC7AIlkB1IdSRMhbfBAyQqUBhCIfRDGESHVvM2dGoGZW0Qw2V_nsEHD5hlk9lzMa9-b3eebIdrGnXOIdzLoR6N2YVWob2nFmQidtLnKHdvif4J6Zpg6bg36wt9dKcobtCX_LFYw1Zo26TDh96Q
date: 1997-01-01
publication date: 1997-01-01
doi: 10.33341/sus.1452

Sodankylän saamelaisten entistä elämää
type: item
description: Saatteeksi Sodankylän Vuotson seuduille viime vuosisadan loppupuolella useana aaltona siirtyneiden poronhoitajasaamelaisten kieli on – kuten Suomen puolen tunturisaamen murteet yleensäkin – melko huonosti tunnettua. Siirtolaisten lähtöseutuina ovat olleet Ruijan lounaiset ääret, lähinnä Enontekiö, ja selvästi osoitettavan emämurteen tutkimuksen on arveltu kattavan myös kaukaisen satelliitin kielisuhteet. Vuotson seudun saamelaisten kieli on kuitenkin kuluneiden sadan vuoden aikana toisaalta muuttunut omaan suuntaansa ja toisaalta säilyttänyt sellaista vanhaa, joka koutokeinolaisen emämurteen tutkijoilta on jäänyt huomaamatta. Lisäksi suomen kieli on vähitellen – näillä näkymillä lopullisesti – tunkemassa saamea syrjään, mihin liittyvät kielelliset ja yhteiskunnalliset seikat vielä odottavat tutkijaansa. Sodankylän saamen kielestä on tosin valmistunut yksi opinnäyte (Helsingin yliopistossa: Otto Aho, Sodankylän lapin äänne- ja muoto-oppia, 1965), mutta tähän kirjaseen sisältyvät nauhoilta kirjoitetut haastattelut ovat ensimmäiset yhtenäiset ja samalla kielitieteellisesti tyydyttävät näytteet mainitusta murteesta. A.V. Koskimiehen ja T. (I.) Itkosen kokoelman Inarinlappalaista kansantietoutta (Suomalais-Ugrilaisen Seuran Toimituksia XL, Helsinki 1918) alkulauseeseen sisältyvien kolmen lyhyen sodankylänsaamenkielisen tekstinäytteen kirjoitustapa on sen verran epätarkka ja horjuvakin, että niiden arvo on etupäässä historiallinen. Pääosa tämän kirjasen aineistosta on kerätty kesällä 1967, jolloin nauhoitin Vuotson seudun saamea kuukauden ajan Suomalais-ugrilaisen Seuran myöntämän apurahan turvin. Nauhaa kertyi runsaat 22 tuntia kymmenkunnalta kertojalta, näistä Elsa-Marja Aikion (os. Hetta, s. 1.11.1891 Purnumukassa) muistista eniten, kaikkiaan neljän nauhatunnin verran. Vaikka kertojat asuivatkin kaukana toisistaan, asuin suurimman osan keruuajasta Elsa-Marja Aikion ja hänen poikansa Niilon luona jälkimmäisen talossa. Pitkähkön ajan kuluessa mieleen palautuneet perintee…
subject: Castrenianumin toimitteita
  topic: section
subject: saamelaiset
  topic: keywords
subject: kulttuuri
  topic: keywords
subject: saamen kieli
  topic: keywords
subject: kielennäytteet
  topic: keywords
subject: murteet
  topic: keywords
subject: pohjoissaame
  topic: keywords
subject: kansantiede
  topic: keywords
subject: elämäntapa
  topic: keywords
subject: kansanperinne
  topic: keywords
subject: kansanelämä
  topic: keywords
subject: kansanusko
  topic: keywords
subject: saamelaiskulttuuri
  topic: keywords
creator: Pekka Sammallahti
rights: Copyright (c) 1975 Pekka Sammallahti https://c-info.fi/info/?token=rT4jcL6sL1Zgm8pv.pClPxTw3F5wwYn_ncYI7RQ.P6dHzWtkQ52Geyl-Cp4CpBmO2YoduVZlEq2pdsfd7HPeZ-wz4bnDsmBFTBwovMGj4mFlPsl3E-MvZobLmB7_EVRJ4HQoR4_mhTkEJkIU7sbNLR1MGd95Te4qtDX9TDgeqqIFURKInC7AIlkB1IdSRMhbfBAyQqUBhCIfRDGESHVvM2dGoGZW0Qw2V_nsEHD5hlk9lzMa9-b3eebIdrGnXOIdzLoR6N2YVWob2nFmQidtLnKHdvif4J6Zpg6bg36wt9dKcobtCX_LFYw1Zo26TDh96Q
date: 1975-01-01
publication date: 1975-01-01
doi: 10.33341/sus.1451

Liivin kielen näytteitä
type: item
description: Alkulause Tämä kielennäytekokoelma sisältää yhden henkilön, Pēter Dambergin puhetta. Hän puhuu pääasiassa itäliiviä, mutta näytteissä esiintyy jonkin verran myös länsiliiviläisyyksiä ja kirjallisesti käytetyn liivin kielen piirteitä. Tunnusomaisimpiin länsiliiviläisyyksiin kuuluvat pitkän a:n lievähkö labiaalistuminen, jota voitaisiin ehkä pikemmin merkitä å̄:lla kuin ō̬:lla, jota tässä kokoelmassa on kuitenkin johdonmukaisesti käytetty. Länsiliivin mukaista on myös taivutus tulùʙ pro tulàʙ 'tulee'. Liiville ominainen katko (= saks. Stosston) ei Dambergin puheessa ole aina kuultavissa odotuksenmukaisessa paikassa. Hän ei käytä lättiläisperäisiä verbiprefiksejä, mutta lättiläisiä lainasanoja kuitenkin esiintyy jonkin verran. Damberg on elänyt myös viroa puhuvien keskuudessa, ja tämäkään naapurikieli ei ole ollut jättämättä jälkiä hänen puheeseensa. Tiedetäänhän liiviläisillä yleensäkin olleen jo vanhastaan paljon kosketuksia erityisesti Saarenmaan asukkaisiin. Pēter Damberg on syntynyt Siikrogin kylässä Kelkin talossa 9.3.1909 ja elänyt siellä 25-vuotiaaksi. Sen jälkeen hän on elänyt muualla, pääasiassa Liivinrannassa, ja toiminut varsinkin opettajana. Vielä eläkeikäisenäkin hän on ollut aktiivisesti mukana työelämässä kolhoosin palveluksessa. Damberg on erinomainen kertoja. Hän tuntee hyvin liiviläisten sekä henkisen että aineellisen kansanperinteen ja liiviläisten kulttuurihistorian. Kielimestarimme on vuosien mittaan koettanut pelastaa helposti unohduksiin vaipuvaa perinnetietoa mm. keräämällä liiviläisiä sananparsia. Hän on pyrkinyt myös tietoisesti kehittämään äidinkielensä liivin käyttöä. Tämä tavallista suurempi kiinnostus äidinkieltä kohtaan on tiettävästi herännyt aikoinaan välillisesti E. N. Setälän toiminnan johdosta siten, että Dambergin isoäiti oli tuntenut silloisen liivin kielen tutkijan Setälän. Seuraavat kielennäytteet julkaistaan ensimmäisenä valikoimana niistä nauhoitteista, jotka tehtiin joulukuussa 1971 Viron Tiedeakatemian Kielen ja kirjallisuud…
subject: Castrenianumin toimitteita
  topic: section
subject: liivin kieli
  topic: keywords
subject: kielennäytteet
  topic: keywords
subject: kielimaantiede
  topic: keywords
subject: dialektologia
  topic: keywords
creator: Seppo Suhonen
rights: Copyright (c) 1975 Seppo Suhonen https://c-info.fi/info/?token=-2xlK5-nlX6o2oWT.Dg-YDK1KGEnENlUjhbSbUw.BmK0C5wVqSb-Ao99sUBAbV9czwupuS14jv_jbcrGss5lFuHTypDM4bjj1k8NpSzE_-u_Pst9VrOqbxCusFX0gI047gyl84XJgPhARSwXgZiykKMlpt-bXq0u5XSa4DnnfDQFJPcISZqRSa8zdpiCOHD1LYO3r-P8p6f5MrSInvbXGoyvT2i6KM3IC0_DssHVv1kFI4FBSydrTNHKRvxOZ-mTuGmaATRedYcokLeMFitdOC38Ri37SQ
date: 1975-01-01
publication date: 1975-01-01
doi: 10.33341/sus.1443

Лылыӈ ла̄тыӈ
type: item
description: Лылыӈ ла̄тыӈ is the very first Mansi textbook intended for non-native speakers and realized in a contemporary European style. The book is above all a descriptive work on contemporary Mansi. As the book is intended for beginners, the emphasis in the texts and exercises is on basic structures, basic vocabulary, and basic-level discussions, while considering the functional aspect of these elements. The exercises can be completed in pairs or groups, for example in the classroom, as well as individually. This is a pdf variant of the printed book. Possible audio materials and language technology applications will be added later. The book was funded by the Kone Foundation.
subject: Apuneuvoja suomalais-ugrilaisten kielten opintoja varten
  topic: section
creator: Susanna Virtanen
creator: Csilla Horváth
creator: Tamara Merova
rights: Copyright (c) 2025 Suomalais-Ugrilainen Seura
date: 2025-08-18
publication date: 2025-08-18
doi: 10.33341/sus.1436

Virolais–suomalainen kielitieteen sanasto
type: item
description: Saatteeksi Virolais-suomalainen kielitieteen sanasto on tarkoitettu yliopiston viron kielen opiskelijoille ja vironkielisen kielitieteellisen kirjallisuuden suomalaiselle lukijalle. Lisäksi se voi olla avuksi virolaisille viron termien suomentamisessa. Sanasto sisältää perussanastoa kielitieteen eri alueilta (fonetiikka, fonologia, morfologia, sananmuodostus, lauseoppi, leksikologia, semantiikka, kielenhuolto, onomastiikka, tyylioppi, murteentutkimus, tekstilingvistiikka, typologia jne.). Sanasto esittelee pääasiallisesti sellaisia käsitteitä ja niitä vastaavia termejä, jotka yleisimmin esiintyvät virolaisessa kielitieteellisessä kirjallisuudessa. Se on toisin sanoen virokeskeinen. Koska kyseessä on ensimmäinen verrattain laaja virolainen kielitieteellinen sanasto, vironkielisen termistön täsmentäminen on ollut tarpeellista. Virolaisten termien suomalaiset vastineet on koottu suomenkielisestä kielitieteellisestä kirjallisuudesta. Jonkin verran on myös sellaisia käsitteitä, joita Suomessa ei käytetä ja joita suomenkielisen vastineen puuttuessa on pitänyt selittää useilla sanoilla (esim. aspektverb - sekä totaali- että partiaaliobjektin salliva verbi). Vastineiden tyhjentävää luetteloa ei tavoitella, sillä päämääränä on viron termien ymmärrettävyys. Koska sekä viron- että suomenkielistä kielitieteellistä kirjallisuutta on käyty läpi hyvin laajalti, sanaston tekijät eivät ole pitäneet tarkoituksenmukaisena esittää luetteloa kaikista käytetyistä teoksista. Kiitämme lämpimästi virolaisia kielitieteilijöita Helmi Neetaria, Arvo Eekiä ja Tiit Hennostea sekä suomalaisia kielitieteilijöitä professori Auli Hakulista, tohtori Maija-Liisa Länsimäkeä ja tohtori Matti Punttilaa kaikesta avusta ja monista hyvistä neuvoista, joita olemme sanakirjaa laatiessa saaneet. Erityisesti kiitämme Castrenianumin toimitteita -sarjan vastaavaa toimittajaa professori Seppo Suhosta. Helsingissä marraskuussa 1992 Tiiu Erelt, Mati Erelt Saateks Eesti-soome keeleteadussõnastik on mõeldud ülikooli e…
subject: Castrenianumin toimitteita
  topic: section
subject: sanakirjat
  topic: keywords
subject: kielitiede
  topic: keywords
subject: viron kieli
  topic: keywords
subject: suomen kieli
  topic: keywords
subject: sanastot
  topic: keywords
creator: Mati Erelt
creator: Tiiu Erelt
rights: Copyright (c) 1992 Mati Erelt, Tiiu Erelt https://www.c-info.fi/info/?token=VeGyZGP61kJdLF66.upSUtsSrYBojOoKKBDWmIw.2_g3XZotMvuYLeUGrVpXQpP3yYuPrjD5zir0L16hQsPFMuX_84t0a7WDtG_42SgrSBHRzBU5zciXmc2-Qj2N9MG-N1rNdujYHTeffno_4tczgXCxzF3RjSe-5n7zkh49XZighzqz2WXiqkVaI4-BlQO7kglQHAJI4CU-HGx5tqrfWVrXr_ecJW2WWqIMYdK_fHtBW3Rt5Qx8dBxdFkkFxeAlBe6IS2Frp7p9WB0ubXW1O958C9kKLv1NrKOoNW5WdtaEf58olkWyqRwqywlWdzGzh-hnFn7DmumeEH7qQm0SisDliLdKlkQq2Nmu
date: 1992-01-01
publication date: 1992-01-01
doi: 10.33341/sus.1014

Inkerin bibliografia
type: item
description: (Ei abstraktia.)
subject: Castrenianumin toimitteita
  topic: section
subject: bibliografiat
  topic: keywords
subject: kielitiede
  topic: keywords
subject: folkloristiikka
  topic: keywords
subject: kansatiede
  topic: keywords
subject: vatjalaiset
  topic: keywords
subject: inkeriläiset
  topic: keywords
subject: suomalaiset
  topic: keywords
subject: vatjan kieli
  topic: keywords
subject: inkeroisen kieli
  topic: keywords
subject: suomen kieli
  topic: keywords
subject: murteet
  topic: keywords
subject: perinnetieteet
  topic: keywords
creator: Jarmo Elomaa
rights: Copyright (c) 1981 Jarmo Elomaa https://www.c-info.fi/info/?token=nChGhwcmDBLgVbXb.aRGDhrxKj9Y1eStWA0Gr4A.aBL4F9Z4Q50X8mA88wARaejxZ2O60eu7VjjvhuwYeKJRwzvppyE5P0P-6Pr9mc_Gn22zZgTenTWNb4bDNcNtAkmF1_NZEORPyy3KTlnJKyGzB1AO0COgAEhbx6dZjbMvX8bIoU9RpZfjl9KAhSiXg3Vs1deoyvSlbQRZZvpqivzQC5WjZQF6JxH9bEpoDiPLhb_EIH70C5vWaXrLfpCN8CuVHBNHqBhBeF8EpVz0UibM9lYX2bX03Z6guw9c70lySYEBpvhKPKL9GY8
date: 1981-01-01
publication date: 1981-01-01
doi: 10.33341/sus.1013

Johdatus viron kielen tutkimukseen
type: item
description: Saatteeksi Tämä kirja liittyy alunperin Helsingin yliopiston viron kielen ja kulttuurin opetuksen tarpeisiin. Johdatus viron kielen tutkimukseen -kurssi kuuluu perusopintoihin, eivätkä monet opiskelijat vielä siinä vaiheessa ole valmiita lukemaan vironkielistä kirjallisuutta. Suomeksi on virolaisesta kielitieteestä ilmestynyt vain muutama lyhyt esitys. Opetus on siis olosuhteiden pakosta ollut kovin primitiivistä: opettaja kertoo ja oppilaat kirjoittavat ahkerasti muistiin. Kurssia valmistellessani huomasin, että viroksikaan ei ole saatavissa kattavaa esitystä virolaisesta kielentutkimuksesta, ja siksi kirjasta tuli melko laaja. Tarkoitukseni on kuvata kielitieteen kehitystä Virossa, tyisesti viron kielen tutkimisen suuntia, metodeja, tutkijoita ja tutkimustuloksia alkaen varhaisimmista viron kielen kuvauksista 1600-luvulla ja päättyen syksyyn 1998. Professori Seppo Suhonen ja tohtorit Helle Metslang ja Silva Kiuru ovat lukeneet käsikirjoituksen. Olen kiitollisena ottanut vastaan heidän kommenttinsa ja korjausehdotuksensa. Kiitän Suomalaisen kirjallisuu- den edistämisvarojen valtuuskuntaa sen myöntämästä apurahasta. Helsingissä, joulukuussa 1998 Reet Kasik
subject: Castrenianumin toimitteita
  topic: section
subject: viron kieli
  topic: keywords
subject: tutkimus
  topic: keywords
subject: kirjakieli
  topic: keywords
subject: kieli ja kielet
  topic: keywords
subject: kulttuuri
  topic: keywords
subject: kielihistoria
  topic: keywords
subject: opetus
  topic: keywords
subject: tutkimushistoria
  topic: keywords
subject: kielioppi
  topic: keywords
subject: historia
  topic: keywords
subject: kielitiede
  topic: keywords
creator: Reet Kasik
rights: Copyright (c) 2001 Reet Kasik https://www.c-info.fi/info/?token=d8J3Qs5BC8fTEF-K.0UijU85qu-jsoqR5QNS0Lg.5ijp9wGGc_VCwI-R3tF3Z-EaOb7B2zUijbY2IbAC7njI5EEufd_gAdN7Wqqo_jEMCV4ZLSvt-cvIOe_oczioB6wH-R2g5A19gzKG1ZM5i8xWf4uGnAczO-BJ-vD9GcqIt-WA6TiOfzLEvnCeu-m6faXJlxob6K2pxlsaLpUbTY1MhyyhIEmAbqVKswyesi3CODyHpAZggBHLoJPMvDhFVkIMBk9rbcoHiFaGOBYQ4mvxhditMrpMGoXfoGBLbWjGTPr0VQq1RTcwXZFwksyS2J63HfWUuIQzPk3ENycLGyr-
date: 2001-01-01
publication date: 2001-01-01
doi: 10.33341/sus.1008

Folia Hungarica 3
type: item
description: Saatteeksi Helsingin yliopiston Unkarilainen laitos vietti 22.9.1988 60-vuotisjuhlaansa. Unkarin kielen ja kirjallisuuden opetuksella ja tutkimuksellakin on kyllä ollut sijansa Helsingin yliopistossa jo toistasataa vuotta, mutta erityisen merkittävä oli vuosi 1925: silloin yliopiston unkarin lehtoraatti vakinaistettiin. Lehtoraatin yhteyteen muodostui nopeasti, suuren innostuksen, suurten lahjoitusten turvin unkarilainen kirjasto. Ja kuin kehityksen johdonmukaisena seurauksena kuusikymmentä vuotta sitten perustettiin lehtoraatin ja kirjaston tueksi Unkarilainen laitos. Kirjastostaan nykyinenkin laitos on ylpeä. Sen kasvun ja ajantasaisuuden ovat viimeisten kolmen vuosikymmenen ajan taanneet suuressa määrin Unkarin valtion tekemät, Suomen ja Unkarin väliseen kulttuurisopimukseen perustuvat kirjalahjoitukset. Parhaansa Unkarilainen laitos on kuitenkin aina saanut opettajissaan. Heti ensimmäiset lehtorit Gyula Weöres ja Viljo Tervonen tekivät opetustyönsä ohella ja vuosikymmenet uhrautuvaa työtä tutkijoina ja kääntäjinä, Unkarin kulttuurin hyväksi. Vuonna 1959 aloitetun kulttuurisopimuksen nojalla unkarin lehtorit ovat viimeisten kolmenkymmenen vuoden aikana tulleet suoraan Unkarista. He ovat kaikki tehneet työtä unkarin kielen ja kulttuurin hyväksi paljon yli varsinaisen opetusvelvollisuutensa. Haluaisin tässä mainita erityisesti yhden ensimmäisistä Unkarista saapuneista lehtoreista, Unkarin kulttuuri- ja tiedekeskuksen nykyisen johtajan István Nyirkosin, jonka innostava opetus – ja varmaankin myös hänen uutteruutensa oppimateriaalin valmistajana, jolla hän antoi oivan, ja noudatetun, esimerkin usealle jälkeensä tulleelle lehtorille – moninkertaisti unkarin kielen opiskelijoiden määrän. Hänen jälkeensäkin laitos on saanut Unkarista erinomaisia opettajia. Suurella kiitollisuudella laitoksessa ja sen ulkopuolellakin muistetaan muiden pitkäaikaisten lehtorien László Keresztesin, Tamás Márkin ja Valéria Révayn työtä, ja samanlaiset kiitokset haluamme kohdistaa laitoksen n…
subject: Castrenianumin toimitteita
  topic: section
subject: unkarin kieli
  topic: keywords
subject: korkeakouluopetus
  topic: keywords
subject: kansallisuusaate
  topic: keywords
subject: suomalais-ugrilaiset kansat
  topic: keywords
subject: lauseoppi
  topic: keywords
subject: heimoaate
  topic: keywords
subject: seminaarit
  topic: keywords
subject: kieltenopetus
  topic: keywords
creator: Márta Csepregi
creator: Mikko Korhonen
creator: János Balázs
creator: István Szathmári
creator: Enikő Szíj
rights: Copyright (c) 1989 Márta Csepregi, Mikko Korhonen, János Balázs, István Szathmári, Enikő Szij, Raija Bartens, Leena Maijala, Johanna Laakso https://www.c-info.fi/info/?token=gMlm4p382HVrgDLB.8yreqtMLgkkpDLVnfLzaXg.YLid-Dhf6TaSo8WTJiz7hHXy77I4LDsKE-F9r7_kqyVT-dJnPznAQbhHb-h4-2BkOSEpFov9XyfN22H5IA02eqAb3S0PiRV1R_KzLqv713qUxuArgmpwTGIYbwtgHaKXEJNRCd3wqK1wWOGwqJ6w9TsWgrebKXQArZuqlGMTgtFNA5hqbR_fl8mbWVeC7AvedZ0v2GbM5dYCcPN1YWotrvBPQVJfWBf78IkPDe2RyHB105YgR9bb172MliEpvEyDY5QkOspQhi32eYHKrL7sHqCg0KLBeKZtDqZQF5YafonqKZlxDzcJn1cxBZRcX-qWe1IWRH5VTqjEAOyDpZxXLQeYg-peha6wdKwDi7Y_Q2LgiegQW9cRAL3zgQtO2lij9vQDsZLFHuvzo-_DGi2ullxBdsZcW51-e3CxiNqhf1nkPl67TDnfO35cepZCbPXTrChXS68
date: 1989-01-01
publication date: 1989-01-01
doi: 10.33341/sus.1007

Inkeriläisiä sananlaskuja ja arvoituksia
type: item
description: Alkusanat Yli kolmenkymmenen vuoden aikana olen tilaisuuden tullen tehnyt muistiinpanoja - käsivaraisesti ja äänittäen - Inkerin murteista ja muustakin Inkerin perinteestä. Kertynyttä ainesta ja havaintoja sen johdosta olen julkaissut vähän: kaksi sarjaa "Näytteitä Inkerin murteista" (Virittäjä 1953 s. 381-405 ja 1955 s. 41-70), "Murretietoja Kupanitsan Greplasta" (Kalevalaseuran vuosikirja 1963 s. 200-216), näytteitä Kelton, Moloskovitsan ja Järvisaaren murteista (teoksessa "Suomen kansa muistelee" s. 335-360, 1964) ja näytteitä Laukaansuun inkeroismurteesta (kokoelmassa "Lähisukukielten lukemisto" s. 157-169, 1967). Vuosia sitten oli suunnitteilla Inkerin murrekirjakin, lähinnä ääninauhoihin tallentamani aineksen perusteella, mutta tuo ajatus on toistaiseksi jäänyt lepäämään. Murrekirjan pieneksi korvikkeeksi tulee nyt julki kokoelma inkeriläisiltä saamiani sananlaskuja ja arvoituksia - kiitos Inkeriläisten Sivistyssäätiön, joka lupasi vastata kirjasen painatuskustannuksista. Julkaisutien avauduttua aloin poimia inkeriläiskokoelmistani tämäntapaisia muistiinpanoja; mukaan otin sananlaskujen lisäksi myös muita kiinteämuotoisia ilmauksia, kuten vertauksia, sanontoja, sanomuksia, riimittelyjä, loruja, luonnehdintoja, kalendaarisia viisauksia, matkimuksia, köllejä. Inkeriläisäänitteitäni, joita on yhteensä 58 tuntia, en kuitenkaan tätä varten ryhtynyt kuuntelemaan, vaikka niissä kyllä jonkin verran olisi mukaan otettavaa ainesta. Tämän kirjan sananlaskuja ja arvoituksia en ole sanaston enkä asian puolesta sensuroinut, vaan olen julkaissut ne juuri sellaisina kuin ne selkeällä Inkerin murteella on sanottu; näin neuvoo tekemään sananlaskujen erikoistuntija Matti Kuusi. Muistiinpanoista poimitun aineksen vaimoni kirjoitti lipuille, ryhmitti ja aakkosti sekä kirjoitti sitten puhtaaksi. Offsetpainoa varten konekirjoitustyön suoritti Kerttu Pohja. Kokoelma on toimitettu samaan tapaan kuin v. 1976 julkaisemani "Karjalaisia sananlaskuja ja arvoituksia" (Castrenianumin toimitt…
subject: Castrenianumin toimitteita
  topic: section
subject: sananlaskut
  topic: keywords
subject: arvoitukset
  topic: keywords
subject: sananparret
  topic: keywords
subject: kokoelmat
  topic: keywords
subject: inkeriläiset
  topic: keywords
subject: perinteentaitajat
  topic: keywords
subject: inkeroisen kieli
  topic: keywords
subject: kielennäytteet
  topic: keywords
subject: kansanrunous
  topic: keywords
subject: kirjallisuus
  topic: keywords
creator: Pertti Virtaranta
rights: Copyright (c) 1978 Pertti Virtaranta https://www.c-info.fi/info/?token=BgZwGChqqkPP79PE.oY3W6cDwQPOxvo4DpqkoJw.4ILPI1jGFIIqxaG4MW4matgEjdWmRuey-IvUdhQTfmBgp3gKetV38xiWOk91BGxe0VvLgJG_Z-8t0Xy4wXI6Y4ECIPs4pGe3sfqJU0Lgyr5ifXEoHeXYiUDDdWkQF5UeKbTsnV25kOfOnum8zD6Adx9RqO-hYfPOJSI4xvndd0Rew6sa6kNBD2TqJqZeSHuhEVdEsxKTrANYY8WP7RATWdzX4VAxJ60q7Lv6hV3_p8yaRojA
date: 1978-01-01
publication date: 1978-01-01
doi: 10.33341/sus.1006

Vienalaisia lastenlauluja
type: item
description: Alkusanat Muistiinpanoihini on vuodesta 1951 lähtien kertynyt pari sataa Vienan naisten lapsille hyräilemää laulua. Enimmät olen kirjoittanut sanelun mukaan, pienemmän osan litteroinut ääninauhasta. Viimeksi mainittujen joukossa on myös lauluja, jotka Väinö Kaukonen äänitti yhteisellä Karjalan matkallamme kesällä 1968. "Vienalaisia lastenlauluja" sisältää tämän nimikkeen ulkopuolellekin lankeavaa ainesta, nim. 1) Rukajärven ja Tunkuan kylistä olevia lauluja, vaikka kyseiset ent. pitäjät eivät kuulukaan ns. Vienaan, 2) lasten viihdyttämiseksi luettuja loruja ja lasten omia leikkihokuja sekä 3) muutamia sellaisia lauluja, jotka eivät nimenomaisesti ole "lastenlauluja" mutta joita kyllä on lapsille lauleltu. Kokoelmaan olen liittänyt 15 laulusävelmää. Ne on nauhoista kirjoittanut ylioppilas Kaija Pärnänen ja puhtaaksi piirtänyt musiikinopettaja Outi Tolvanen. Kiitän heitä hyvin tehdystä työstä. Karjalan sivistysseuraa kiitän siitä, että se on osallistunut painatuskustannuksiin ja siten tehnyt mahdolliseksi kokoelman ilmestymisen. Kulosaaressa 26. toukokuuta 1973 Pertti Virtaranta
subject: Castrenianumin toimitteita
  topic: section
subject: kansanlaulut
  topic: keywords
subject: kansanrunous
  topic: keywords
subject: karjalan kieli
  topic: keywords
subject: kielennäytteet
  topic: keywords
subject: kielimaantiede
  topic: keywords
subject: kokoelmat
  topic: keywords
subject: lastenlaulut
  topic: keywords
subject: lastenperinne
  topic: keywords
subject: laulajat
  topic: keywords
subject: suomalais-ugrilaiset kansat
  topic: keywords
subject: dialektologia
  topic: keywords
subject: kehtolaulut
  topic: keywords
subject: kansanlaulajat
  topic: keywords
subject: perinteentaitajat
  topic: keywords
subject: kansankertojat
  topic: keywords
subject: kansanperinne
  topic: keywords
creator: Pertti Virtaranta
rights: Copyright (c) 1973 Pertti Virtaranta https://www.c-info.fi/info/?token=UlVuK9X0bECRkw2L.vhTB1IrErrXEFogyRy_YIQ.xWJa3807kPbtIcfVAJQ82W3PfjHWxLjVnu16xSIYHI2C7jyN04HcVDbl-LrmKDSXWa6do7mRjVopW42CB7OXnOZ4k3e7TTZ3KyjnZVEkF0UckKiXvPh0WaqJbLrtfodk389_KLYM93NiAdqFwUbIgU_4lsyfj0WPrDqC2JEBpCxeIlcuoLUNTHvMUbdvIOKsdX2u3gSnB4-BPOoJdQJk1W6vyoNCnVvAKJei95Tp8n-nl_G8
date: 1973-01-01
publication date: 1973-01-01
doi: 10.33341/sus.1005

Kasvumaa
type: item
description: (Ei abstraktia tai tällaiseksi katsottavaa esipuhetta)
subject: Castrenianumin toimitteita
  topic: section
subject: kirjallisuus
  topic: keywords
subject: vironkielinen kirjallisuus
  topic: keywords
subject: kirjailijat
  topic: keywords
creator: Eeva Niinivaara
creator: Heini Ilomäki
creator: Kristiina Koskivaara
creator: Hannu-Pekka Lappalainen
creator: Tapani Lehtinen
creator: Eva Lille
creator: Anja Salokannel
rights: Copyright (c) 1981 Eeva Niinivaara; Heini Ilomäki, Kristiina Koskivaara, Hannu-Pekka Lappalainen, Tapani Lehtinen, Eva Lille, Anja Salokannel; Aimo Turunen; Raili Kilpi https://www.c-info.fi/info/?token=ELzcC5Hlg3Yh1ppq.tcuyK2Pdv4qfWZuJEE3OWg.OUBLj7wUJv_hpBY4zlDpbK8WSGoZiS49ZGZsFpTh3FkkEpRUQBeQbJZ2hV4ehCLF85AYVvipEai2c__Qr7X0UQigoaAXaCTO6-92Rv8lhTsbYIqfv-szEbIqLMVItKRoYzzpAbrFJoUtreXathduBzFWn9xgsep7hbBDt1kuSh-RRQ85C_OvV79TqfpN846klPlDn3N4H90V9dEXxnmykvozc9ZDsnNxFPjTgGyp5nO63B5k5XItRklT3-sbO_eJtKBmx9CfznW3OXtP-8oleJGmilvD3gTYFNIp5szpW4vG9bEU4zVrc_GNbNYetX8Nca7XGaBc54mo4wgNnSW2G0V4vvDeG4ZUs_YtncrZtZUcj5axR9Ndq39PJ0Oty8OYHJJha3Lj1xbj-zq-RtkHtW1zt3EGmpP4d2IFcQs
date: 1981-01-01
publication date: 1981-01-01
doi: 10.33341/sus.1004