Nuorisotutkimusseura on Suomen merkittävin nuorisotutkimuksellisen tiedon julkaisija. Julkaisumme edistävät nuoriin liittyvää tieteellistä tutkimusta, joka palvelee tutkijoiden ohella nuorisoalalla työskentelevien ammattilaisten työtä sekä alan arviointia ja kehittämistä. Julkaisusarjalla on kaksi alasarjaa: Vertaisarvioidut julkaisut ja Tutkimusraportit ja selvitykset. Vertaisarvioidut julkaisut -sarjassa julkaistaan vertaisarvioituja monografioita ja kokoomateoksia. Tutkimusraportit ja selvitykset-sarjassa julkaistaan tutkimusraportteja, selvityksiä ja kehittämisraportteja, joita ei vertaisarvioida. Painopiste on vertaisarvioiduissa julkaisuissa.
”Tekeepä nuori minkä ratkaisun tahansa, se on jonkun tahon mielestä väärä.” (Nuori, 21-v.) Nuoruus on monille mahdollisuuksien aikaa, mutta mahdollisuudet voivat tuoda mukanaan myös epäonnistumisen tai väärin valitsemisen pelon. Läheisten, yhteiskunnan tai nuorten itse asettamien, toisinaan ristiriitaisten odotusten täyttäminen ei ole aina helppoa. Nuorten jaksaminen onkin ollut yhteiskunnallisen keskustelun kestoaihe läpi 2020-luvun. Vuoden 2025 Nuorisobarometri on väestöllisesti edustavaan kyselytutkimukseen perustuva kattava tietopaketti 15–29-vuotiaisiin nuoriin kohdistuvista odotuksista ja heidän kokemistaan paineista. Teos tarjoaa tutkittua tietoa tästä teemasta suhteessa ulkonäköön, ihmissuhteisiin, opiskeluun, töihin ja ympäristöongelmiin. Määrällistä tietoa täydentää tällä kertaa myös kattava laadullinen analyysi nuorten avovastauksista, joissa he kertovat, mitä kaikkien tulisi tietää nuorten kokemista paineista. Lisäksi teoksessa käsitellään Nuorisobarometrin vakioaiheita, kuten nuorten tulevaisuususkoa sekä turvattomuuden ja epävarmuuden kokemuksia. Tutkimuksen perustulokset esitellään kattavasti teoksen tilasto-osiossa. Teos sisältää myös neljä paineita ja odotuksia syvemmin käsittelevää vertaisarvioitua tieteellistä artikkelia sekä neljä teemaa peilaavaa näkökulmatekstiä. Eri osiot muodostavat moni­puolisesti nuorten paineita ja heihin kohdistuvia odotuksia käsittelevän kokonaisuuden, joka auttaa lukijaansa ymmärtämään ilmiötä nuorten näkökulmasta.
Kuinka paljon ja mitä nuoret harrastavat? Minkälaiset nuorisokulttuurit heitä kiinnostavat? Minkälaisia kokemuksia nuorilla on kesänvietosta? Entä mitä he ajattelevat sosiaalisesta mediasta ja hyvinvoinnista? Muiden muassa näihin kysymyksiin haetaan vastauksia vuoden 2024 Lasten ja nuorten vapaa-aikatutkimuksessa. Tutkimus perustuu 10–29-vuotiailta nuorilta kerättyyn valtakunnalliseen kyselyaineistoon. Teoksessa vapaa-aikaa käsitellään monipuolisesti historiallisten kehityskulkujen, teoreettisten jäsennysten, nuorisopolitiikan ja ajankohtaisten yhteiskunnallisten keskustelujen näkökulmista. Harrastamiseen ja vapaa-ajan ajankäyttöön liittyvien teemojen lisäksi teoksessa syvennytään erityisesti nuorten kesänviettoon ja mobiiliteknologiaa koskeviin näkemyksiin. Vapaa-aikatutkimus tarjoaa ensimmäistä kertaa kattavan perustietopaketin nuorten kesänvietosta sekä antaa lukijalleen eväitä käsitellä kännyköiden ja sosiaalisen median maailmoja nuorten näkökulmista.
Aika vapaalla pureutuu monipuolisesti nuorten vapaa-ajan toimintaan. Analyysi perustuu 10-29-vuotiaille tehtyyn kyselytutkimukseen. Järjestöjen, seurojen ja muun organisoidun toiminnan ohella vapaa-aikaa ja nuorten sille antamia merkityksiä tarkastellaan myös epämuodollisemmasta näkökulmasta. Tutkimuskohteena ovat niin ystävyys- ja sukulaissuhteet, päihteet, politiikka kuin lapsuudenkodista saadut elämän eväätkin. Ajallista seurantatietoa saadaan paitsi Nuorisoasiain neuvottelukunnan aiemmista järjestökiinnittyneisyyskyselyistä vuosilta 1998 ja 2001 myös niinkin kaukaa kuin Nuorison harrastukset ja yhteisön rakenne -tutkimuksesta vuodelta 1955.
Nuoria liikkeellä! – Lasten ja nuorten vapaa-aikatutkimus 2013 liikunnasta ja liikkumisesta. Lasten ja nuorten vapaa-aikatutkimus on kahden vuoden välein ilmestyvä haastattelututkimus, joka tarkastelee 7–29-vuotiaiden vapaa-aikaa ja siihen liittyviä trendejä. Vuoden 2013 tutkimuksen pääteema oli liikkuminen ja liikunta. Lasten ja nuorten vapaa-aikatutkimuksen toteuttivat yhteistyössä valtion nuorisoneuvosto, valtion liikuntaneuvosto, opetus- ja kulttuuriministeriö sekä Nuorisotutkimusverkosto.
Lasten ja nuorten vapaa-aikatutkimus on kahden vuoden välein ilmestyvä haastattelututkimus, joka tarkastelee 7–29-vuotiaiden vapaa-aikaa ja siihen liittyviä trendejä. Vuoden 2016 tutkimuksen pääteema oli media, harrastaminen ja liikunta. Lasten ja nuorten vapaa-aikatutkimuksen toteuttivat yhteistyössä valtion nuorisoneuvosto, valtion liikuntaneuvosto, opetus- ja kulttuuriministeriö sekä Nuorisotutkimusseura.
Lasten ja nuorten vapaa-aikatutkimus on haastattelututkimus, jossa tarkastellaan 6–29-vuotiaiden vapaa-aikaa ja siihen liittyviä trendejä. Tutkimussarjassa keskitytään harrastuksiin, ystävyyssuhteisiin ja muihin vapaa-ajan aktiviteetteihin. Sisällöllinen painopiste on lasten ja nuorten omissa näkemyksissä, kokemuksissa ja tulkinnoissa. Nyt käsillä olevan tutkimuksen pääteema on liikkuminen ja liikunta. Tärkeänä tehtävänä on kartoittaa liikuntalain arvopohjan ja lähtökohtien toteutumista. Tulosten raportoinnin yhteydessä pohditaan kysymyksiä ja ilmiöitä, jotka ovat tärkeitä liikuntalain lähtökohtien ja arvopohjan näkökulmasta. Tutkimusta varten lasten ja nuorten liikkumisesta kysyttiin myös heidän vanhemmiltaan. Tulokset tarjoavat tietoa siitä, millaisia ovat ne merkitykset, joita vanhemmat antavat lastensa liikuntaharrastuksille. Vanhempien kasvatuksellisten toiveiden ja tavoitteiden tutkiminen tuottaa tärkeää tietoa liikuntapolitiikan ja liikunnan kansalaistoiminnan hyödynnettäväksi.
Tässä raportissa käsitellään 7–17-vuotiaiden toimintarajoitteisten lasten ja nuorten kokemuksia vapaa-ajan harrastamisesta ja erityisesti liikunnasta. Se on jatkoa aiemmin vuonna 2019 ilmestyneelle Lasten ja nuorten vapaa-aikatutkimukselle, jonka keskeisinä teemoina olivat 6–29-vuotiaiden vapaa-aika ja liikunnan harrastaminen. Kyselytutkimus tuottaa tärkeää tietoa poliittisen päätöksenteon tueksi ja terävöittää kuvaa toimintarajoitteisten lasten ja nuorten liikunnan harrastamisen perusilmeestä ja vapaa-ajasta. Kyselyn tulosten mukaan toimintarajoitteet näkyvät liikunnan harrastamisessa monin tavoin. Toimintarajoitteisista lapsista ja nuorista pienempi osuus kuin ikätovereista vailla vastaavia rajoitteita kertoo harrastavansa jotakin liikuntaa. He kokevat kiusaamista ja epäasiallista kohtelua selvästi muita ikätovereitaan useammin. Toimintarajoitteiset lapset ja nuoret ovat myös selvästi muita lapsia ja nuoria kauempana siitä valtionhallinnon tavoitteesta, että jokaisella lapsella olisi ainakin jokin harrastus. Kaikkiaan toimintarajoitteiset lapset ja nuoret vaikuttavat kuitenkin varsin tyytyväisiltä elämäänsä.
Lasten ja nuorten vapaa-aikatutkimus 2020 käsittelee 7–29-vuotiaiden harrastamista erilaisista näkökulmista. Tutkimuksen tilasto-osion teemana on nuorten kulttuurin, taiteen ja median harrastaminen. Tutkimus- ja tausta-artikkeleissa syvennytään harrastamisen historiaan, musiikkifaniuteen, musiikin kuluttamiseen ja höntsäilyn ideaaleihin. Vapaa-aikatutkimuksen keskeisenä aineistona on 1401 haastattelua, jotka tehtiin alkuvuodesta 2020. Aineiston keruu osui koronaviruksen leviämistä edeltävään aikaan, joten tutkimus ei käsittele lasten ja nuorten vapaa-aikaa poikkeusoloissa. Tutkimusta varten haastateltiin myös nuorimpien vastaajien vanhempia. Tutkimuksessa lasten ja nuorten vapaa-aikaa käsitellään monipuolisesti. Tilasto-osiossa tarkastellaan vapaa-ajan määrän ja riittävyyden lisäksi esimerkiksi nuorten kokemuksia elämästä digitaalisessa mediassa, kiusaamisen ja epäasiallisen kohtelun kokemista harrastuksissa, musiikin kuuntelua, faniutta, tubettajien seuraamista, tatuointien yleisyyttä ja merkityksiä, vanhempien tapoja säännellä teknisesti lastensa kännykän käyttöä, järjestökiinnittäytymistä sekä tyytyväisyyttä elämän eri osa-alueisiin.
Vaihteleva vapaa-aika – Lasten ja nuorten vapaa-aikatutkimus 2022 kertoo lasten ja nuorten vapaa-ajan vieton ja harrastamisen tilasta. Tutkimus perustuu yli 1400 lapsen ja nuoren puhelinhaastatteluun, jotka toteutettiin keväällä 2022. Heiltä kysyttiin mieluisista harrastuksista, harrastusten lopettamisen syistä sekä korona-ajan vaikutuksista vapaa-ajan viettoon. Lapsilla ja nuorilla on monia rinnakkaisia harrastuksia, ja korona-aikana monien harrastukset myös vaihtuivat.
Nuoruuden pohjoisin ulottuvuus -teoksen aiheena on 10–19-vuotiaiden vapaa-aika ja harrastaminen Pohjois-Lapin seutukunnan alueella. Tutkimuksessa on mukana saamelaisnäkökulma: Tutkimuskyselyyn vastanneilta 329 lapselta ja nuorelta tiedusteltiin kokemusta saamelaisyhteisöön kuulumisesta. Tämä mahdollisti saamelaiseen yhteisöön identifioituvien lasten ja nuorten vastausten analyysin. Analyysissa pohjoisimman Suomen lasten ja nuorten vastauksia verrataan Lasten ja nuorten vapaa-aikatutkimuksen 2022 perusotoksen tuloksiin. Tutkijoiden kenttäjaksolla tekemät laadulliset havainnot syventävät määrällisiä tuloksia. Tutkimuksessa on mukana menetelmällinen juonne. Vähemmistöjä tutkittaessa tutkijoilta vaaditaan erityistä sensitiivisyyttä ja yhteistyötä tutkittavan ryhmän kanssa. Tutkimuksessa kuvataan tätä herkkää ja monisäikeistä prosessia. Erillisnäytteen tarkoituksena on tuottaa nuoriso- ja liikuntapolitiikan käyttöön tietoa, jonka avulla voidaan edistää yhdenvertaisen nuoriso- ja liikuntapolitiikan toteutumista.
Vuonna 1994 julkaistiin kaikkien aikojen ensimmäinen Nuorisobarometri, jossa tutkittiin nuorten koulutus- ja työmotivaatiota. Ensimmäinen Nuorisobarometri perustuu 1055 suomalaisnuoren haastatteluun. Nuorisobarometri on vuodesta 1994 lähtien 15-29-vuotiaille nuorille toteutettu kyselytutkimus, jota julkaisevat Valtion nuorisoneuvosto (ent. Nuorisoasiain neuvottelukunta), Nuorisotutkimusseura (ent. Nuorisotutkimusverkosto) ja opetus- ja kulttuuriministeriö. Osa kysymyksistä toistuu samoina, osa on vaihtuvien teemojen mukaisia.
Vuoden 1995 Nuorisobarometrissa käsitellään koulutusta, työtä, työttömyyttä, rasismia ja kansallisia ylpeyden aiheita. ”Edellisen tutkimuksen jälkeen Suomi on liittynyt EU:n jäseneksi, eduskunta on vaihtunut sekä puheet talouden, politiikan ja yleisen kehityksen muutosprosessista ovat entisestään voimistuneet. Tähän tilanteeseen nuorisobarometri antaa laajan ja luotettavan kuvan siitä, mitä nuoret ajattelevat tästä päivästä oman elämänsä kannalta, mitä nuoret toivovat ja millä tavalla he Suomen ja suomalaisuuden hahmottavat.” Vuoden 1995 Nuorisobarometri perustuu 993 suomenkielisen nuoren haastatteluun. Nuorisobarometri on vuodesta 1994 lähtien 15-29-vuotiaille nuorille toteutettu kyselytutkimus, jota julkaisevat Valtion nuorisoneuvosto (ent. Nuorisoasiain neuvottelukunta), Nuorisotutkimusseura (ent. Nuorisotutkimusverkosto) ja opetus- ja kulttuuriministeriö. Osa kysymyksistä toistuu samoina, osa on vaihtuvien teemojen mukaisia.
Syksyn 1996 Nuorisobarometrin aiheita ovat yhteiskunnalliset instituutiot ja yhteiskunnallinen vaikuttaminen, EU ja päätöksenteon panostuksen kohteet. Syksyn 1996 Nuorisobarometri perustuu 1432 suomenkielisen nuoren haastatteluun. Nuorisobarometri on vuodesta 1994 lähtien 15-29-vuotiaille nuorille toteutettu kyselytutkimus, jota julkaisevat Valtion nuorisoneuvosto (ent. Nuorisoasiain neuvottelukunta), Nuorisotutkimusseura (ent. Nuorisotutkimusverkosto) ja opetus- ja kulttuuriministeriö. Osa kysymyksistä toistuu samoina, osa on vaihtuvien teemojen mukaisia.
Kevään 1996 Nuorisobarometrin teemoja ovat koulutus, työ, työttömyys, sosiaaliturva ja media. Kevään 1996 Nuorisobarometri perustuu 863 suomenkielisen nuoren haastatteluun. Nuorisobarometri on vuodesta 1994 lähtien 15-29-vuotiaille nuorille toteutettu kyselytutkimus, jota julkaisevat Valtion nuorisoneuvosto (ent. Nuorisoasiain neuvottelukunta), Nuorisotutkimusseura (ent. Nuorisotutkimusverkosto) ja opetus- ja kulttuuriministeriö. Osa kysymyksistä toistuu samoina, osa on vaihtuvien teemojen mukaisia.
Kevään 1997 Nuorisobarometri keskittyy selvittämään nuorten suhdetta työelämän muutoksiin. koulutukseen, työhön, työelämän muutoksiin ja kulutustottumuksiin liittyvistä käsityksistä Kevään 1997 Nuorisobarometri perustuu 334 suomenkielisen nuoren haastatteluun. Nuorisobarometri on vuodesta 1994 lähtien 15-29-vuotiaille nuorille toteutettu kyselytutkimus, jota julkaisevat Valtion nuorisoneuvosto (ent. Nuorisoasiain neuvottelukunta), Nuorisotutkimusseura (ent. Nuorisotutkimusverkosto) ja opetus- ja kulttuuriministeriö. Osa kysymyksistä toistuu samoina, osa on vaihtuvien teemojen mukaisia.
Syksyn 1998 Nuorisobarometri käsittelee yhteiskunnallista osallistumista, politiikan painopisteitä, tulevaisuuden odotuksia ja kulttuuripalveluihin liittyviä kysymyksiä. Nuorisobarometrin mukaan työllisyyden hoito sekä sosiaali- ja terveyspalvelujen kehittäminen ovat yhä tärkeimmät poliittiset tavoitteet myös tulevalle hallitukselle. Näiden ohella valtion velanhoito nähdään tulevan hallituksen keskeiseksi tehtäväksi. Nuoret eivät hyväksy sosiaali- ja työttömyysturvan väärinkäyttöä tai veronkiertoa. Sosiaalinen eriarvoisuus on nuorten mielestä kasvanut eri väestöryhmien välillä. Erityisesti naiset ja työttömät vastaajat arvioivat nykyisen hallituksen työllisyyspolitiikan onnistumista kriittisesti. Myös nuorisotyöhön sekä muihin kulttuuri- ja vapaa-aikapalveluihin tarvitaan nuorten mielestä jatkossa lisäpanostusta. Varsinkin nuoret naiset arvostavat maamme kulttuuripalveluja ja niillä on heidän vapaa-ajanvietossaan keskeinen sija. Syksyn 1997 Nuorisobarometri perustuu 1563 suomenkielisen nuoren haastatteluun. Nuorisobarometri on vuodesta 1994 lähtien 15-29-vuotiaille nuorille toteutettu kyselytutkimus, jota julkaisevat Valtion nuorisoneuvosto (ent. Nuorisoasiain neuvottelukunta), Nuorisotutkimusseura (ent. Nuorisotutkimusverkosto) ja opetus- ja kulttuuriministeriö. Osa kysymyksistä toistuu samoina, osa on vaihtuvien teemojen mukaisia.
Vuoden 1998 ensimmäisessä barometrissä nuoret arvioivat suomalaista peruskoulujärjestelmää sekä perusasteen jälkeisen koulutuksen heille tarjoamia valmiuksia mm. työmarkkinoilla. Kevään 1998 Nuorisobarometri perustuu 1288 suomenkielisen nuoren haastatteluun. Nuorisobarometri on vuodesta 1994 lähtien 15-29-vuotiaille nuorille toteutettu kyselytutkimus, jota julkaisevat Valtion nuorisoneuvosto (ent. Nuorisoasiain neuvottelukunta), Nuorisotutkimusseura (ent. Nuorisotutkimusverkosto) ja opetus- ja kulttuuriministeriö. Osa kysymyksistä toistuu samoina, osa on vaihtuvien teemojen mukaisia.
Syksyn 1998 Nuorisobarometri käsittelee yhteiskunnallista osallistumista, politiikan painopisteitä, tulevaisuuden odotuksia ja kulttuuripalveluihin liittyviä kysymyksiä. Nuorisobarometrin mukaan työllisyyden hoito sekä sosiaali- ja terveyspalvelujen kehittäminen ovat yhä tärkeimmät poliittiset tavoitteet myös tulevalle hallitukselle. Näiden ohella valtion velanhoito nähdään tulevan hallituksen keskeiseksi tehtäväksi. Nuoret eivät hyväksy sosiaali- ja työttömyysturvan väärinkäyttöä tai veronkiertoa. Sosiaalinen eriarvoisuus on nuorten mielestä kasvanut eri väestöryhmien välillä. Erityisesti naiset ja työttömät vastaajat arvioivat nykyisen hallituksen työllisyyspolitiikan onnistumista kriittisesti. Myös nuorisotyöhön sekä muihin kulttuuri- ja vapaa-aikapalveluihin tarvitaan nuorten mielestä jatkossa lisäpanostusta. Varsinkin nuoret naiset arvostavat maamme kulttuuripalveluja ja niillä on heidän vapaa-ajanvietossaan keskeinen sija. Syksyn 1998 Nuorisobarometri perustuu 1258 suomenkielisen nuoren haastatteluun. Nuorisobarometri on vuodesta 1994 lähtien 15-29-vuotiaille nuorille toteutettu kyselytutkimus, jota julkaisevat Valtion nuorisoneuvosto (ent. Nuorisoasiain neuvottelukunta), Nuorisotutkimusseura (ent. Nuorisotutkimusverkosto) ja opetus- ja kulttuuriministeriö. Osa kysymyksistä toistuu samoina, osa on vaihtuvien teemojen mukaisia.
Kevään 1999 Nuorisobarometrissa kartoitetaan nuorten asenteita työhön ja koulutukseen sekä odotuksia tulevalta viideltä vuodelta. Nuorilta on tässä barometrissa kysytty myös odotuksia Suomen toiminnalle Euroopan unionissa, sosiaaliturvaan ja nuorten kulutuskäyttäytymiseen liittyviä asenteita sekä huumeiden käytön hyväksyttävyyttä. Kevään 1999 Nuorisobarometri perustuu 1412 suomenkielisen nuoren haastatteluun. Osa kysymyksistä esitettiin nyt myös 40-45-vuotiaden vertailuryhmälle, jotta nuorten asenne-eroista suhteessa aktiiviväestöön saataisiin tietoa. Vertailuryhmään kuului 250 henkilöä. Nuorisobarometri on vuodesta 1994 lähtien 15-29-vuotiaille nuorille toteutettu kyselytutkimus, jota julkaisevat Valtion nuorisoneuvosto (ent. Nuorisoasiain neuvottelukunta), Nuorisotutkimusseura (ent. Nuorisotutkimusverkosto) ja opetus- ja kulttuuriministeriö. Osa kysymyksistä toistuu samoina, osa on vaihtuvien teemojen mukaisia.
Vuoden 1999 toisessa Nuorisobarometrissa kartoitetaan nuorten suhdetta vapaa-aikaan ja kulttuuriin liittyviin palveluihin sekä mielipidettä kulttuurin yleisestä merkityksestä. Kulttuuriin ja vapaa-aikaan liittyvät kysymykset ovat osa laajempaa Kulttuuripalveluiden käyttö –tutkimusta. Näiltä osin nuorten vastauksia voidaan verrata muiden väestöryhmien asenteisiin ja arvostuksiin. Toinen laaja osio barometrissä kuvaa ajankohtaisesti nuorten suhtautumista huumausaineisiin. Huumeiden käyttöön liittyviä kysymyksiä on ollut nuorisobarometrissä aiemminkin. Tämän syksyisessä barometrissä painopiste on käyttöön liittyvien kysymysten sijasta nuorten yleisessä asennoitumisessa huumeita kohtaan. Syksyn 1999 Nuorisobarometri perustuu 757 suomenkielisen nuoren haastatteluun. Nuorisobarometri on vuodesta 1994 lähtien 15-29-vuotiaille nuorille toteutettu kyselytutkimus, jota julkaisevat Valtion nuorisoneuvosto (ent. Nuorisoasiain neuvottelukunta), Nuorisotutkimusseura (ent. Nuorisotutkimusverkosto) ja opetus- ja kulttuuriministeriö. Osa kysymyksistä toistuu samoina, osa on vaihtuvien teemojen mukaisia.
Vuoden 2000 Nuorisobarometrin ajankohtaisteemana on tietoyhteiskunta. Vuoden 2000 nuorisobarometrissa toistettiin muutama jo ensimmäisessä barometrissä ollut kysymys. Nämä liittyvät lähinnä nuorten asennoitumiseen koulutusta kohtaan tai koulutuksen arvostukseen. Barometrit antavat johdonmukaisesti kuvan nuorisosta, joka arvostaa koulutusta keskeisenä työmarkkinoille sijoittumisen väylänä. Koulutuksen arvostus sekä halukkuus päivittää työmarkkinoilla tarvittavaa osaamista näyttää vain vahvistuvan nuorten keskuudessa. Myöskään työttömät nuoret eivät ole menettäneet uskoaan koulutuksen mahdollisuuksiin, vaan heidänkin joukossaan koulutusta arvostetaan. Juhlivan ja hauskaa pitävän nuorison sijasta barometri antaa kuvan nuorisosta, joka arvostaa yhteisöllisyyttä, läheisten kanssa vietettyä aikaa sekä itsestään huolehtimista Vuoden 2000 nuorisobarometri perustuu 1339 suomenkielisen nuoren haastatteluun. Nuorisobarometri on vuodesta 1994 lähtien 15-29-vuotiaille nuorille toteutettu kyselytutkimus, jota julkaisevat Valtion nuorisoneuvosto (ent. Nuorisoasiain neuvottelukunta), Nuorisotutkimusseura (ent. Nuorisotutkimusverkosto) ja opetus- ja kulttuuriministeriö. Osa kysymyksistä toistuu samoina, osa on vaihtuvien teemojen mukaisia.
Vuoden 2001 Nuorisobarometrissa tarkastellaan nuorten sijoittumista työelämään sekä suhtautumista koulutukseen, asumiseen, rahan käyttöön ja kuluttamiseen. Vuoden 2001 nuorisobarometri perustuu 1800 suomenkielisen nuoren haastatteluun, sekä 185 varusmiehen vertailuryhmään. Nuorisobarometri on vuodesta 1994 lähtien 15-29-vuotiaille nuorille toteutettu kyselytutkimus, jota julkaisevat Valtion nuorisoneuvosto (ent. Nuorisoasiain neuvottelukunta), Nuorisotutkimusseura (ent. Nuorisotutkimusverkosto) ja opetus- ja kulttuuriministeriö. Osa kysymyksistä toistuu samoina, osa on vaihtuvien teemojen mukaisia.
Vuoden 2002 Nuorisobarometrissa tarkastellaan nuorten asenteita koulutusta, työelämää ja tulevaisuuden suunnitelmia kohtaan. Nuorisobarometri 2002 jakaantuu kolmeen osaan. Ensimmäisessä osassa käsitellään nuorten asenteita koulutusta ja työelämää kohtaan sekä nuorten tulevaisuuden suunnitelmia. Osio päättyy nuorten arvioon omasta taloudellisesta tilanteestaan ja omasta elämästään. Nuorisobarometrin ajankohtaisteemana on nuorten odotukset tulevalle vaalikaudelle. Kolmannessa osiossa on nuorten näkemyksiä yhteiskunnalliseen vaikuttamiseen, asennoitumisesta päihteiden käyttöön ja syrjäytymiseen. Osion lopussa on nuorten näkemys siitä, mikä nuorille on tärkeää tulevaisuudessa. Vuoden 2002 nuorisobarometri perustuu 1800 suomenkielisen nuoren puhelinhaastatteluun. Nuorisobarometri on vuodesta 1994 lähtien 15-29-vuotiaille nuorille toteutettu kyselytutkimus, jota julkaisevat Valtion nuorisoneuvosto (ent. Nuorisoasiain neuvottelukunta), Nuorisotutkimusseura (ent. Nuorisotutkimusverkosto) ja opetus- ja kulttuuriministeriö. Osa kysymyksistä toistuu samoina, osa on vaihtuvien teemojen mukaisia.
Vuoden 2004 Nuorisobarometrissa selvitetään nuorten asenteita työelämää ja erityisesti yrittäjyyttä kohtaan. Barometrin kymmenvuotisjuhlan kunniaksi vuoden 2004 barometrissa on ensi kertaa mukana aineistoa analysoivia asiantuntija-artikkeleita. Myös Nuorisotutkimusverkosto liittyi mukaan Nuorisobarometrien julkaisuun vuonna 2004. Nuorisobarometri on vuodesta 1994 lähtien 15-29-vuotiaille nuorille toteutettu kyselytutkimus, jota julkaisevat Valtion nuorisoneuvosto (ent. Nuorisoasiain neuvottelukunta), Nuorisotutkimusseura (ent. Nuorisotutkimusverkosto) ja opetus- ja kulttuuriministeriö. Osa kysymyksistä toistuu samoina, osa on vaihtuvien teemojen mukaisia.
Nuorisobarometri 2005 Erilaiset ja samanlaiset lähestyy erottautumisen – tai vaihtoehtoisesti massaan sulautumisen – teemoja kulutuksen, elämäntavoitteiden sekä ulkonäön merkityksen kautta. Erottautumisen ja näyttäytymisen tarve liittyy viime aikoina paljon keskusteltuun yhteiskunnan yksilöllistymiskehitykseen, arvojen kovenemiseen sekä suoritusten ja ulkoisten ominaisuuksien korostumiseen kilpailuyhteiskunnassa Nuorisobarometri on vuodesta 1994 lähtien 15-29-vuotiaille nuorille toteutettu kyselytutkimus, jota julkaisevat Valtion nuorisoneuvosto (ent. Nuorisoasiain neuvottelukunta), Nuorisotutkimusseura (ent. Nuorisotutkimusverkosto) ja opetus- ja kulttuuriministeriö. Osa kysymyksistä toistuu samoina, osa on vaihtuvien teemojen mukaisia.
Nuorisobarometri 2006 Uskon asia käsittelee nimenomaan nuorten suhdetta uskontoon. Uskonto, uskonnollisuus, hengellisyys sekä eri uskontokuntien väliset erot ja jännitteet ovat historiallisesti ikiaikaisia ja voimakkaita intohimoja herättäviä kysymyksiä. Nuorten suhde uskontoon ja hengellisyyteen sekä ennen kaikkea omaan uskonnolliseen yhteisöön on ajankohtainen myös Suomen evankelis-luterilaisen kirkon sisällä, sillä edelleen suurin osa 15–29-vuotiaista nuorista kuuluu evankelis-luterilaiseen kirkkoon. Kuitenkin harva nuori on mukana vaikuttamassa kirkon toimintaan. Nuorisobarometri on vuodesta 1994 lähtien 15-29-vuotiaille nuorille toteutettu kyselytutkimus, jota julkaisevat Valtion nuorisoneuvosto (ent. Nuorisoasiain neuvottelukunta), Nuorisotutkimusseura (ent. Nuorisotutkimusverkosto) ja opetus- ja kulttuuriministeriö. Osa kysymyksistä toistuu samoina, osa on vaihtuvien teemojen mukaisia.
Nuorisobarometrissa 2007 Perusarvot puntarissa käsitellään pysyvien perusteemojen, työn ja koulutuksen, lisäksi yhteiskuntaa, asumista, tulevaisuutta ja sosiaalista elämää sekä tyytyväisyyttä elämään ja sen eri osa-alueisiin. Nuorisobarometri on vuodesta 1994 lähtien 15-29-vuotiaille nuorille toteutettu kyselytutkimus, jota julkaisevat Valtion nuorisoneuvosto (ent. Nuorisoasiain neuvottelukunta), Nuorisotutkimusseura (ent. Nuorisotutkimusverkosto) ja opetus- ja kulttuuriministeriö. Osa kysymyksistä toistuu samoina, osa on vaihtuvien teemojen mukaisia. Vuoden 2007 Nuorisobarometri perustuu 1903 nuoren puhelinhaastatteluun
Nuorisobarometri 2008:n pääteemana on ajankohtaisesti nuorten suhde kuntaan ja paikalliseen vaikuttamiseen. Mitä kuuluu? pureutuu kuulemisen, kuuntelemisen ja kuulumisen kysymyksiin kunnissa: 1933 nuorta kertoo kuulumisia omasta arjestaan, arvoistaan ja asenteistaan. Mitä kuntaan kuuluu? Nuoret purkavat käsityksiään siitä, millä tolalla nuorten asiat kunnassa ovat, missä nuoret viettävät arkista aikaansa, ja miten tyytyväisiä he ovat paikallisiin palveluihin – olipa kyse kunnan ja järjestöjen tai nuorten omaehtoisesta toiminnasta. Miten vaikuttaminen kuuluu? Mihin nuorten huuto kuuluu kunnissa, ja vastaako siihen kukaan. Mihin kuulut? Nuoret kertovat lisäksi siitä, mihin he tuntevat yhteenkuuluvuutta ja mistä he näkevät jäävänsä syrjään. Kunta-teeman lisäksi barometri tarjoaa tietoa pysyvistä perusteemoista, kuten työ ja koulutus, tulevaisuus, turvattomuuden kokemukset ja sosiaalinen elämä. Uutuutena mukana on nuorisoalan toimijoiden puheenvuoroja erikoisteemoista, jotka raottavat nuorten arkisen vaikuttamisen käytäntöjä ja haasteita.
Vuoden 2009 Nuorisobarometrin teemana on taide ja kulttuuri. Taidekohtia pureutuu taiteeseen ja kulttuuriin liittyviin kokemuksiin ja käsityksiin, mutta ennen kaikkea nuorten omaan tekemiseen. Nuoria ei ole syytä nähdä vain kulttuurin kuluttajina, vaan myös aktiivisina toimijoina. Taiteen rooli ei nuorten mielestä rajoitu vain elämysten ja näkökulmien tuottamiseen, vaan enemmistö uskoo sen myös voivan vaikuttaa yhteiskuntaan. Samalla enemmistön mielestä taiteesta ei edes tarvitse olla hyötyä, vaan sitä pidetään itseisarvona. Oman taiteen tai muun luovan toiminnan parissa toimimisen tärkeimpiä syitä ovat ilo, elämykset ja onnistumiset. Nuorten näkökulmaa luovuuteen voi pitää hyvin avarana, ja myös liikuntaharrastukset koetaan usein luoviksi. Luovuuden arkiset näyttämöt, kavereiden seura ja koti, nousevat luovuuden paikkoina harrastusten edelle. Taideteeman ohella barometri tarjoaa tietoa pysyvistä perusteemoista, työstä ja koulutuksesta. Oman mielenkiintonsa tuloksille antaa tiedonkeruun toteuttaminen keskellä taloudellista taantumaa ja kasvavaa nuorisotyöttömyyttä. Taidekohtia valaisee kyselyaineiston avulla tämän hetkisiä näkymiä nuorten elämän tärkeistä taitekohdista, kuten siirtymistä koulutuksesta työelämään ja nuoruudesta aikuisuuteen.
Nuorisobarometrit ovat keränneet tietoa nuorten arvoista ja asenteista vuodesta 1994 lähtien. Tämän vuoden barometrin teemana ovat nuorten näkemykset ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta sekä turvattomuuden kokemuksista yleisemminkin ja siitä, mikä Suomessa on puolustamisen arvoista. Lisäksi Nuorisobarometri tarjoaa tietoa pysyvistä perusteemoista, kuten nuorten puoluekannatuksesta ja poliittisista asenteista. Erillisissä artikkeleissa käsitellään muun muassa EU:n siviilikriisinhallintaa, naisten roolia armeijassa ja suomalaisen pasifismin historiaa. Barometria varten haastateltiin puhelimitse 1900:aa 15-29-vuotiasta nuorta. Tämän lisäksi haastateltiin 200:aa nuorta, joiden äidinkieli on jokin muu kuin suomi tai ruotsi.